![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d8/Quarantine_for_the_2019-2020_coronavirus.jpg/640px-Quarantine_for_the_2019-2020_coronavirus.jpg&w=640&q=50)
מגפת הקורונה
מגפה עולמית של מחלת COVID-19 / ויקיפדיה האנציקלופדיה encyclopedia
מגפת הקורונה הייתה מגפה עולמית של מחלת נגיף הקורונה. במגפה נדבקו תוך פחות משנתיים יותר מ-40% מאוכלוסיית העולם: 3.39 מיליארד בני אדם עד חודש נובמבר 2021,[3][hebrew 1] מתוכם רק כ-690 מיליון מאומתים.
![]() | |
השפעת המגפה במקומות שונים בעולם | |
סוג | מחלה נגיפית |
---|---|
תקופת המגפה | 30 בינואר 2020[1] – 5 במאי 2023 (3 שנים) |
במדינות או באזורים |
עולמי מפה אינטראקטיבית של תפוצת המחלה |
מוקד התפרצות |
ווהאן, סין הרפובליקה העממית של סין![]() |
פתוגן |
SARS-CoV-2 ![]() |
מקור המגפה | סין |
מקרי מוות |
6,958,486 (מקרים מדווחים) 17.5-31.4 מיליון (הערכות) |
מקרי הדבקה |
689,013,308[2] • 20,728,848 מהם חולים פעילים • 7,597 מתוכם במצב קשה |
הבריאו |
661,403,954[2] רענון נתונים |
סטטוס | פנדמיה (ארגון הבריאות העולמי) |
![]() | |
תפוצה ברחבי העולם 10,000,000 ומעלה מקרי הדבקה מאומתים
1,000,000–9,999,999 מקרי הדבקה מאומתים
100,000–999,999 מקרי הדבקה מאומתים
10,000–99,999 מקרי הדבקה מאומתים
1,000–9,999 מקרי הדבקה מאומתים
100–999 מקרי הדבקה מאומתים
1–99 מקרי הדבקה מאומתים
לא דווח על מקרי הדבקה
| |
![]() ![]() |
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/29/%D7%97%D7%95%D7%9C%D7%99_%D7%A7%D7%95%D7%A8%D7%95%D7%A0%D7%94.png/640px-%D7%97%D7%95%D7%9C%D7%99_%D7%A7%D7%95%D7%A8%D7%95%D7%A0%D7%94.png)
במהלך המגפה מתו ממנה לפחות 6.9 מיליון בני אדם, אם כי על פי ההערכות מספר הנדבקים והמתים בפועל, היה הרבה יותר גבוה.[5] מקורו המדויק של הנגיף, מזן SARS-CoV-2, אינו ידוע. על פי ההערכה הראשונית, הוא עבר מבעלי חיים נגועים לאדם,[6] ולפי הערכה אחרת, הוא דלף ממעבדה בסין.[7][8] ההתפרצות הראשונה החלה בווהאן שבמחוז חוביי שבסין, ב-17 בנובמבר 2019. באמצע פברואר 2020 החלה מגפת הקורונה להתפשט במהירות בכל רחבי העולם.[9][10] לפי הערכת ארגון הבריאות העולמי, בין ינואר 2020 לסוף 2021, מתו בין 13.3 מיליון ל-16.6 מיליון אנשים ממחלת הקורונה ישירות או כתוצאה מהשפעת המגפה על תפקוד מערכות בריאות.[11]
התפשטות המגפה והמחלה בעולם עוררה בהלה, מלוּוה במשבר כלכלי משמעותי ובנפילה חדה של הבורסות בעולם בחודש מרץ 2020. בנוסף, קרסו מחירי הנפט ברחבי העולם לרמות שפל שלא נראו בעבר.[12] זמן קצר לאחר מכן התאוששו הבורסות והנפט ברחבי העולם וחזרו למחירים ששררו טרם המגפה ואף גבוה מכך.
מדינות העולם הגיבו למגפה באמצעות הנחיות לשמור על ריחוק חברתי, הטלת מגבלות על תנועה והתקהלויות, הטלת סגרים ועוצרים, ביטול אירועים וסגירת כלל המוסדות הלא חיוניים. כמו כן נעשו מאמצים ממוקדים לאתר חולים ונשאים ולבודדם, למגן את צוותי הרפואה, ולהגדיל באופן מהיר את קיבולת בתי החולים, כולל בניית מסגרות אשפוז מיוחדות לחולי קורונה. במהלך המגפה היה פרק זמן שבו שליש מהאנושות – כ-2.6 מיליארד בני אדם – נדרשו להישאר בבתים בתנאי סגר.[13]
בספטמבר 2020 ובמהלך שנת 2021 התגלו עשרות מוטציות בנגיף הקורונה שהשפיעו על התפרצויות חדשות של המחלה ברחבי העולם. בסוף שנת 2020 החל מתן חיסון המוני נגד הנגיף לאוכלוסיית העולם.
ב-5 במאי 2023 הודיע ארגון הבריאות העולמי כי מגפת הקורונה כבר אינה מצב חירום עולמי, בשל ירידת שיעור התמותה העולמי מהמחלה לכ-3,500 בני אדם בשבוע בחודש הקודם.
מגפה קודמת בסדר גודל דומה, הייתה מגפת השפעת הספרדית שפרצה ב-1918 לקראת סוף מלחמת העולם הראשונה, ונמשכה עד בערך תחילת 1921.