Loading AI tools
מוויקיפדיה, האנציקלופדיה החופשית
המכון למדיניות ואסטרטגיה (The Institute for Policy and Strategy) הוא מכון מחקר לחשיבה ולדיון בנושאי אסטרטגיה לאומית של ישראל ומגמות גאו-אסטרטגיות במזרח התיכון. המכון פועל בבית ספר לאודר לממשל, דיפלומטיה ואסטרטגיה באוניברסיטת רייכמן.
![]() | |
![]() | |
מדינה | ישראל |
---|---|
מקום פעילות | בית ספר לאודר לממשל, דיפלומטיה ואסטרטגיה, אוניברסיטת רייכמן |
תקופת הפעילות | 2000–הווה (כ־24 שנים) |
אתר רשמי | |
קואורדינטות | 32°10′32″N 34°50′07″E |
![]() ![]() |
ראשי המכון:
המכון נוסד בשנת 2000 במרכז הבינתחומי הרצליה על ידי פרופ' עוזי ארד במטרה לתרום לסדר היום ולמדיניות הביטחון הלאומי. עבודת המכון מתבססת על ראייה אינטגרטיבית, שבמרכזה ההבנה שההתמודדות של מדינת ישראל עם האתגרים האסטרטגיים והביטחוניים מולם היא ניצבת, מחייבת את ביצורה של העוצמה החברתית-לאומית ולכידותה.
המכון בוחן את השפעתם ההדדית של המרכיבים השונים בפסיפס החוסן הלאומי הכולל, בשאיפה להציג תמונה מדויקת ומעודכנת ולייצר תובנות וחלופות מדיניות ואסטרטגיה עבור מקבלי ההחלטות, מעצבי דעת קהל ושותפים נוספים לעיצוב המדיניות בישראל ובעולם.
המכון פועל תחת המסגרת האקדמית של אוניברסיטת רייכמן ומקיים ימי עיון, מסגרות דיון מיוחדות, צוותי חשיבה, סימולציות ואת כנס הרצליה, היוצרים יחד זירה לדיון באתגרי המאה ה-21, בפניהם ניצבים ישראל בפרט והמזרח התיכון בכלל. הפעילות מתבצעת על ידי גרעין קטן של חוקרים קבועים, קבוצת עמיתי מחקר, עוזרי מחקר מקרב הסטודנטים באוניברסיטת רייכמן, ובשיתוף פעולה עם חוקרים ומכוני מחקר בישראל ובעולם.
בעבודת המכון שני מוקדים מרכזיים:
תוצרי המכון מופצים באמצעות פרסומים כתובים ובהם ניירות עמדה, סיכומי תובנות והמלצות מכנסים, פורומים ודיוני חשיבה, לקהלי היעד הרלוונטיים. בנוסף, ניתנים תדריכים וסקירות בעל פה, פרסומים וראיונות באמצעי התקשורת[1]
ניוזלטר עיתי המשקף את תובנות המכון[2] - מתמקד בהעברת מסרים ממוקדים בסוגיות ליבה בתחומי הביטחון הלאומי והחוסן הלאומי. בנוסף לתובנות, נכללים בו מאמרים הנכתבים על ידי חוקרי המכון ועמיתים חיצוניים.
רוסיה במזרח התיכון - אתגר ביטחון לאומי לישראל ולארצות הברית[3] - המכון למדיניות ואסטרטגיה ומכון קנאן[4] במרכז וודרו ווילסון (אנ') בוושינגטון מבצעים מחקר משותף שנועד לבחון את ההשלכות של המעורבות הרוסית במזרח התיכון בכלל ובסוריה בפרט, על ישראל וארצות הברית. המחקר, שהחל בפברואר 2018, מתבצע באמצעות שתי קבוצות מומחים, האחת ישראלית והשנייה אמריקאית, המקיימות מפגשי עבודה, סימולציות, ימי עיון בישראל ובארצות הברית והחלפת ניירות עבודה. הנושא מוצג גם במושב במסגרת כנס הרצליה בהשתתפות החוקרים משתי הקבוצות.
כתב העת ציקלון למדיניות ואסטרטגיה[5] - קובץ המאמרים מאוגד במסגרת כתב העת "ציקלון" היוצא לאור מטעם המכון למדיניות ואסטרטגיה מוקדש לליבון של תהליכים ונושאים שלהם זיקה ישירה לביטחונה הלאומי של ישראל, מבית ובזירות החיצוניות.
כנסי אונליין[6] - המכון מקיים כנסים ביטחוניים-מדינים שמתמקדים בשני נדבכים:
הכנסים מתמקדים בארבע סוגיות ליבה שמשפיעות על הביטחון הלאומי: האיום האיראני; האתגר הפלסטיני; ארצות הברית - מעמדה באזור ויחסיה עם ישראל; ועידן התהפוכות במזרח התיכון. סדרת כנסי הרצליה[7] - הבמה המרכזית בישראל לליבון סוגיות מדיניות ואסטרטגיה, מכנסת אישים רמי דרג מישראל ומהעולם בתחומי הממשל, הביטחון, העסקים והאקדמיה לדיון בסוגיות הלאומיות, האזוריות והעולמיות שעל סדר היום. ניירות העבודה הנכתבים לקראת הכנס ולאחריו, סיכומי הדיונים הנערכים במסגרתו וההמלצות המועלות בו, מספקים למקבלי החלטות ולשיח הציבורי הערכות והמלצות מדיניות להתמודדות עם האתגרים הגאו-פוליטיים, הכלכליים והחברתיים של מדינת ישראל.
לצד דיוני המליאה, נערכים "זירות דיון" ודיוני "שולחן עגול" - דיונים מצומצמים (חלקם ללא סיקור תקשורתי) בהשתתפות אישי ממשל וציבור, מומחים ואנשי עסקים. דיונים אלה, המוגבלים למוזמנים בלבד, מספקים הזדמנות לדיון, לרישות ולפיתוח קשרים מקצועיים ולניהול שיח מקצועי בענייני מדיניות לאומית, אזורית ובינלאומית.
היחידה לסימולציות[8] - היחידה הוקמה על מנת לדמות מצבים דינאמיים של קבלת החלטות באירועים בעלי חשיבות במדיניות החוץ והביטחון של ישראל, בדגש על ההיבט האסטרטגי. בנוסף, שוקדת היחידה על חשיפת מקבלי ההחלטות לעזרים הטכנולוגיים והמודלים האקדמיים בתחום קבלת ההחלטות, המופקים במכון. היחידה הוקמה בשנת 2010 על ידי פרופ' אלכס מינץ, לשעבר ראש המכון.
התכנית לדיפלומטים זרים המשרתים בישראל[9] - תוכנית המיועדת לשגרירים ודיפלומטים ומאפשרת הבנה של האתגרים מולם ניצבת ישראל.
החברה הישראלית - ארבעת השבטים[10] - בכנס הרצליה 2015, הציג נשיא המדינה, ראובן ריבלין, בנאום שנודע מאז כנאום "ארבעת השבטים"[11], את "תקווה ישראלית - סדר ישראלי חדש". לדברי הנשיא, בישראל אין עוד "שבט" אחד המהווה רוב ברור בחברה אלא תהליך בו ארבעת ה"שבטים" המרכזיים - החילוני, הדתי-לאומי, הערבי והחרדי - השונים מהותית אלה מאלה, הולכים ומתקרבים בגודלם זה לזה. "'מבנה הבעלות' על החברה הישראלית ומדינת ישראל משתנה לנגד עינינו", ציין הנשיא. תמורות אלה יעצבו "מחדש את הזהות שלנו כ"ישראלים" וישפיעו עמוקות על הדרך בה אנו מבינים את עצמנו ואת הבית הלאומי שלנו". להתמודדות עם השלכות אלה הציע הנשיא את חזון "הישראליות המשותפת". בהמשך לדברי הנשיא ובברכתו, הוקמה על ידי המכון ועדת היגוי ארצית במטרה לקדם את "הישראליות המשותפת"[12]. ועדת ההיגוי, אשר בראשה עמדו פרופ' אוריאל רייכמן ופרופ' אלכס מינץ, הורכבה מנציגי ארבעת השבטים וקיימה דיונים, שמעה דעות מומחים וערכה סקרים במטרה לבחון את האתגרים אותם הציב חזון הנשיא; כל זאת, על-מנת לתרגם את החזון לצעדים מעשיים שיובילו למימושו. עם סיום פעולתה של הוועדה, הגיש המכון לנשיא המדינה דו"ח שכותרתו "סדר ישראלי חדש: מחזון למציאות", ובו פירט את ההמלצות ליישום חזון הנשיא. עיקרי הדו"ח[13] הוצגו באירוע פתיחת כנס הרצליה 2016[14], שהתקיים במשכן הנשיא בירושלים; במסגרתו התייחסו מומחים, אקדמאים וראשי מפלגות לחזון הנשיא.
פורום הרצליה לגיבוש תפיסת הביטחון[15] - הפורום הוקם ב-2013 על מנת לתרום מניסיונם של מקבלי החלטות, אנשי מערכת הביטחון ואנשי אקדמיה לזיהוי הפערים הקיימים בתפיסת הביטחון של ישראל ולהציע מרכיבים חדשים ועדכונים המתבקשים למרכיבים המסורתיים של תפיסת הביטחון. עבודת הפורום מיועדת לעורר דיון בקרב הגורמים המקצועיים הרלוונטיים ומקבלי ההחלטות בנושא תפיסת הביטחון.
כנס ביטחוני-מדיני: מהי האסטרטגיה הדרושה לישראל?[16][17][18] בכנס השתתפו אנשי ממשל, ביטחון, אקדמיה ותקשורת: ראש ממשלת ישראל נפתלי בנט[19][20]; שר הביטחון בני גנץ[21][22]., שר האוצר אביגדור ליברמן[23][24], מפקד חיל-האוויר, אלוף עמיקם נורקין[25], יולי אדלשטיין[26][27], ניר ברקת[28], תמיר פרדו, עמוס ידלין, גדעון פרנק, יעקב עמידרור, גילי כהן, ברט מקגורק (Brett McGurk), גדי איזנקוט, טלי ליפקין-שחק, שמעון שיפר, קסניה סבטלובה, חיים סבן, ג'וזף ווטל, מיכה גודמן, אוהד חמו, פרופ' אוריאל רייכמן ופרופ' רפי מלניק.
הנושאים המרכזיים בכנס עסקו באסטרטגיה האמריקאית במזרח התיכון[29][30] האיום האיראני[31][32], הקורונה, בהשתתפות ד"ר אנתוני פאוצ'י[33][34][35], הכרעה אסטרטגית[36][37], רוסיה במזה"ת[38], ישראל והפלסטינים[39] ויחסי ישראל-ארצות הברית[40][41].
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.