Loading AI tools
רב וקצין צה"ל בדרגת תת-אלוף מוויקיפדיה, האנציקלופדיה החופשית
הרב אייל משה קרים (נולד בז' באדר א' ה'תשי"ז, 8 בפברואר 1957) הוא הרב הצבאי הראשי השביעי של צה"ל, בדרגת תת-אלוף. לפני כן שירת כראש מחלקת הרבנות ברבנות הצבאית הראשית, כמפקד פלוגה בסיירת מטכ"ל כמפקד סיירת צנחנים וכרב בישיבת עטרת ירושלים, ובמכינה הסמוכה לישיבה.
![]() | |||||
לידה |
8 בפברואר 1957 (בן 67) ז' באדר א' ה'תשי"ז | ||||
---|---|---|---|---|---|
מדינה |
![]() | ||||
תקופת הפעילות |
1975–הווה (כ־49 שנים) ![]() | ||||
|
מדינה |
![]() |
---|---|
השתייכות |
![]() |
תקופת הפעילות |
1975–1984 2006–הווה |
דרגה |
![]() |
תפקידים בשירות | |
| |
פעולות ומבצעים | |
![]() ![]() מבצע עופרת יצוקה ![]() מלחמת חרבות ברזל | |
תפקידים אזרחיים | |
ראש המכינה הקדם צבאית בישיבת עטרת כהנים |
גדל בגבעתיים כבן למשפחת חסידי קרלין, ולמד בישיבת בני עקיבא נחלים. באוגוסט 1975 התגייס לצה"ל, התנדב לצנחנים ושובץ בגדוד 202. עבר מסלול הכשרה כלוחם וקורס קציני חי"ר. עם סיום הקורס שב לצנחנים כמפקד מחלקה בגדוד 202. בהמשך שירת כמפקד פלוגה בגדוד ולקח חלק במבצע מוביל.[1] בשנת 1981 יצא לחופשה ללא תשלום ולמד בישיבת מרכז הרב. באותה שנה נענה לפניית מפקד חטיבת הצנחנים, יורם יאיר, לשמש קצין מבצעים חטיבתי במבצע צלצל, פשיטה בעומק לבנון. לאחר המבצע המשיך קרים בתפקיד קמב"ץ חטיבת הצנחנים במלחמת לבנון הראשונה. לאחר המלחמה שירת כמפקד פלגה בסיירת מטכ"ל. בשנים 1983–1984 שירת כמפקד סיירת צנחנים. לאחר מכן השתחרר מצה"ל. בשנים 1985–2005 שימש בתפקיד פיקודי בדרגת סא"ל בעוצבת האש במילואים.[2][3]
הרב קרים נשוי ואב לשישה,[3] מתגורר בירושלים.
בשנת 1985 החל ללמוד בישיבת עטרת ירושלים. לימודיו כללו כושר לרבנות שכונה ועיר. בשנים 1995–1999 שימש כר"מ במכינה הקדם צבאית של הישיבה ולאחר מכן התמנה לראש המכינה, תפקיד שבו כיהן עד 2004.[4] בתקופה זו היה חבר בוועדת "השילוב הראוי" (של חיילים וחיילות) של צה"ל.
משמונה הרב אביחי רונצקי[5] לרב הצבאי הראשי, נענה קרים לפנייתו וב-2006 שב לצה"ל.[6] עם שובו שימש כראש מינהלת השילוב הראוי, ולאחר מכן כראש ענף הלכה ברבנות הצבאית.[7] בשנת 2010 קודם לדרגת אל"ם ושימש כראש מחלקת הרבנות ברבנות הצבאית.[8][3] בתקופה זו קידם את הוצאת ספרי "תורת המחנה" של הרבנות הצבאית העוסקים בשאלות הלכתיות העולות במציאות הצבאית בנושאים כמו תפילה, שבת, עירובין ומועדים. לאחר אירוע בבה"ד 1, בו יצאו צוערים דתיים מטקס בשל שירת חיילות, כתב איגרת לרבנים בסוגיית שירת הנשים בצבא, וחיווה דעתו שבמקום לעזוב, רשאים החיילים הנוכחים במקום להסתפק בהיסח הדעת או בהשפלת מבט.[3]
ביולי 2016 הוחלט כי ימונה לרב הראשי לצה"ל. ב-1 בדצמבר 2016 קודם לדרגת תת-אלוף ומונה לתפקיד.[9]
בשנת 2020 אישר כרב הצבאי הראשי נוהל חדש של משרד הביטחון לקבורה בבתי הקברות הצבאיים של מדינת ישראל, לפיו ההפרדה בין קברי יהודים לגויים תתבסס על העמקת קברי הגויים בעשרים סנטימטרים ובנוסף הוספת חציצה בתוך קבריהם, כך שבתום הקבורה לא יהיה ניתן לראותה.[10]
בדצמבר 2021, פורסם כי הרמטכ"ל, אביב כוכבי, האריך את כהונתו כרבצ"ר לקדנציה נוספת[11]. ביולי 2023 האריך הרמטכ"ל, הרצי הלוי, את כהונתו כרבצ"ר בשנתיים נוספות[12].
בשנים 2002–2004 השיב ל-1,323 שאלות במסגרת שו"ת האינטרנט של אתר "כיפה".[13] תשובות שהשיב לשאלות שעסקו באשת יפת תואר,[14] בשירות נשים בצה"ל[15] ובהומוסקסואליות,[16] עוררו סערה תקשורתית כאשר פורסם דבר מינויו לרב הצבאי הראשי. בעקבות זאת נפגש עם ראש אכ"א, חגי טופולנסקי, ועם הרמטכ"ל, גדי איזנקוט, ופרסם הבהרה שבה כתב, בין השאר, "אני מכיר בשונות ובמגוון הקיים בין חיילי צה"ל, ובתרומה החשובה של כל חייל וחיילת המשרתים בצה"ל, ללא קשר לנטייתו המינית או לעדה והלאום אליו הוא משתייך".[17] ב-21 בנובמבר 2016, בעקבות עתירת מרצ, הוציא בג"ץ צו על תנאי המשהה את מינוי הרב קרים לרבצ"ר, וביקש את התייחסותו לדבריו בעבר.[18] בתצהיר לבג"ץ כתב הרב קרים, בין היתר, שטעה בכך שהשיב בתמציתיות או שלא דייק בניסוח דבריו והיה מי שנפגע מהם, ושמעולם לא כתב או חשב שמותר לחיילים לאנוס נשים במלחמה.[19] בעקבות התצהיר הודיעו העותרות לבג"ץ שאיבדו עניין בעתירה.[20] לאחר מכן ביטל בג"ץ את צו הביניים.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.