Loading AI tools
מאגר מידע ממוחשב של ספרות תורנית מוויקיפדיה, האנציקלופדיה החופשית
מאגר תורני הוא מאגר מידע אלקטרוני הכולל ספרות תורנית בצירוף תוכנת איחזור מידע. רוב המאגרים הם תוכנות מסחריות הנמכרות על גבי תקליטורים או דיסק קשיח, אך קיימים גם מאגרים חופשיים ברשת. מאגרים אלו מאפשרים נגישות לתוכן הספרות התורנית, על פי מילה או ביטוי.
המאגר המקוון של פרויקט השו"ת[1] - מאת אוניברסיטת בר-אילן הוא מאגר אינטרנטי של ספרות תורנית ואחד הגדולים שבהם, המכיל אוסף גדול של טקסטים מארון הספרים היהודי, מוקלדים ומוגהים. המאגר כולל ספרי שו"ת, תנ"ך, סדרי המשנה ומפרשיהם, תלמוד בבלי ותלמוד ירושלמי ומפרשיהם, מדרשי הלכה ואגדה, ספרי פסיקת הלכה (משנה תורה לרמב"ם, ארבעה טורים, שולחן ערוך) ונושאי כליהם, ספרי קבלה, אנציקלופדיה תלמודית, ומקורות נדירים אחרים. ספרות השו"ת כוללת כ-100,000 פסקי הלכה מכל רחבי העולם המשתרעים על פני כאלף שנים.
מלכתחילה הוא נועד להוות מאגר שו"ת בלבד ומכאן שמו. בשלב מאוחר יותר החלו להתווסף טקסטים נוספים, ועבודת הזנתם השתרעה על פני שלושים שנה.
המאגר מופץ על אמצעי אחסון שונים כמו תקליטורים וכן דיסק און קי, ובשנת 2007 הושקה גרסה מקוונת למאגר, הכוללת שיפורים שונים. הגרסה האחרונה נכון ל-אפריל 2023 היא 31. בנוסף קיים גם פורום אינטרנטי[2] שבו מתקיימים דיונים תורניים וכן מועלות שאלות טכניות וכלליות.
"מורשתי" על דיסק און קי מבית בר-אילן הוא גרסה מצומצמת של פרויקט השו"ת. במורשתי מצויים התנ"ך ומפרשים, המשנה ופרשנייה, תלמוד ופרשנים, ספרי הלכה ומחשבה. ייחודו בעזרים הנוספים ללימוד כמו מילון ארמי עברי, מילון ראשי תיבות, אנציקלופדיה למושגים תלמודיים ותולדות תנאים ואמוראים.
מפעל המילון ההיסטורי של האקדמיה ללשון העברית הוא פרויקט אקדמי שבמסגרתו מוקלדים למאגר כל החיבורים ההיסטוריים שנכתבו בלשון העברית. במאגר קיימים טקסטים מוקלדים החל ממגילות מדבר יהודה, ועד לכתבי יד מימי הביניים, כולל טקסטים מהגניזה ועדי נוסח רבים של ספרות חז"ל. בשלב זה המאגר אינו בתשלום.
אוצר החכמה הוא מאגר הספרים היהודי הממוחשב הגדול בעולם. המאגר מכיל כ-120,000 ספרי יהדות וגיליונות כתבי עת (נכון למרץ 2022) בדיסק קשיח ובאתר המקוון.
באתר האינטרנט מתאפשרת גישה חינמית ל-40 העמודים הראשונים של כל הספרים המצויים במאגר.
קיים מפתוח של הספרים לפי קטגוריות, כגון: תנ"ך; משנה; תלמוד בבלי; תלמוד ירושלמי; קבלה; מוסר; חסידות; היסטוריה; פולמוסים; כתבי עת; ספרי זיכרון; ועוד.
התכנה מאפשרת חיפוש מילים בתוך רוב ספרי המאגר, על אף שתצוגת הספר מופיעה כצילום ההדפסה ולא כטקסט. כמו כן אפשר להוסיף הערות, מפתחות, סימונים, ואף לצרף למאגר קובצי PDF פרטיים. מנהלי המאגר הקימו פורום[3] נלווה ובו דיונים בענייני הספרות התורנית והשימוש במאגר.
HebrewBooks (היברו-בוקס, "ספרים עבריים") היא ספרייה דיגיטלית מקוונת וחינמית, המנגישה ספרות יהודית-תורנית באמצעות אתר האינטרנט שלה. האתר מכיל מעל ל-55,000[4] ספרים וכתבי עת תורניים סרוקים, החל מראשית הדפוס ועד לספרים ממחברים בני זמננו, רובם בעברית וחלקם ביידיש ובשפות נוספות, הניתנים לצפייה, להורדה ולחיפוש טקסטואלי בתוכן הספר. האתר נגיש בשפות עברית ואנגלית.
הספרייה מכילה בעיקר ספרים תורניים, ונלווים להם גם חיבורים היסטוריים וספרים אחרים מארון הספרים היהודי. רובם של הספרים כתובים עברית, ומיעוטם בשפות יהודיות אחרות הנכתבות באותיות עבריות (בעיקר יידיש). כמו כן ישנם ספרים באנגלית[5] ובשפות נוספות.
הספרים ניתנים הן לצפייה מקוונת בדפדפן הן להורדה כקובצי PDF של הספר בשלמותו או של עמוד בודד, וללא תשלום (אך לשימוש אישי בלבד[6]). בנוסף, הספרים הסרוקים במיזם מעובדים בטכנולוגיית זיהוי תווים אופטי שפיתחה החברה הישראלית ליגטורה (Ligature) ומאונדקסים באמצעות טכנולוגיה שפיתחה חברת dtSearch, ובדרך זו ניתן לערוך בהם חיפוש טקסטואלי מלא, וכן להמירם לטקסט רגיל.
לכל ספר נלווה תיאור ביבליוגרפי קצר בעברית ובאנגלית, וקישור לקטלוגים מובילים; לקטלוג המאוחד של הספריות בישראל, ה-ULI, ולקטלוג העולמי המאוחד "worldCat" של ה-OCLC.[7] באתר קיימים מדריכים לשימוש בעברית, יידיש ואנגלית. מקלדת וירטואלית עברית הנפתחת לצד שדה החיפוש מאפשרת להקליד טקסט עברי ללא צורך בהתקנת מקלדת מתאימה, ותצוגה מקדימה מציגה את שער הספר עם רפרוף עכבר על רשימת התוצאות.
בנוסף מפעיל המיזם שתי אפליקציות, האחת עיון בספרות הש"ס (התלמוד הבבלי) (hebrewbooks.org/shas),[8] והשנייה - עיון בספרות החיבור משנה תורה של הרמב"ם (hebrewbooks.org/rambam). בכל אחת מהם ניתן לעיין בטקסט המקורי ובשלל פרשנים, חלקם בטקסט מלא וחלקם מתוך ספרים שנסרקו במיזם. החיבור משנה תורה של הרמב"ם זמין בטקסט מלא, והתלמוד הבבלי וחלק ממפרשיו זמינים הן בטקסט מלא, הן בגרסה סרוקה של מהדורת וגשל, ירושלים, הכוללת זיהוי טקסט מלא.
באתר בינינו[9] נכלל מאגר וידאו המכיל כ-10,000 שיעורים, מ-800 רבנים ו-70 מוסדות בישראל, הניתנים לצפייה ללא תשלום. באתר מפתוח של השיעורים לפי קטגוריות, כגון: תנ"ך, משנה, תלמוד בבלי, מוסר, חסידות, פרשת השבוע והלכה. המאגר מאפשר חיפוש מילים מתוך כותרות השיעורים.
מאגר העלונים באתר[10] כולל גיליונות וכתבי עת בקבצים בפורמט PDF, של כ-30 ביטאונים, הניתנים הן לצפייה מקוונת הן להורדה כקובצי PDF של העלון בשלמותו או של עמוד בודד, ללא תשלום.
העלונים ממופתחים באמצעות תגיות נושאים, לפי חתכים של פרשיות השבוע ומועדי ישראל, וכן לחיפוש לפי שם העלון ושנת הוצאתו. בין העלונים:
תקופת הפעילות |
דצמבר 2006 – הווה (כ־17 שנים) ![]() |
---|---|
מייסדים | הספרייה הלאומית |
שירותים עיקריים | סריקה של מגוון חומרים מאוצרות הספרייה |
http://dlib.nli.org.il | |
![]() ![]() |
בפרויקט "הספרייה הדיגיטלית"[11] של הספרייה הלאומית נסרקו מאוצרות הספרייה מאות ספרים נדירים מראשית הדפוס, מהדורות ראשונות של ספרים תורניים חשובים וכתבי יד.
נוסף על כך שולבו בקטלוג הספרייה הלאומית קישורים לכתבי יד שיש להם עותק דיגיטלי באתרים חיצוניים.[12]
הספרייה הלאומית הנגישה אתרים נושאיים תחת הכותרת "מורשת ברשת".[13] במסגרת זו נסרקו כתבי יד חשובים של התנ"ך, של ספרות חז"ל, חיבורים תורניים חשובים, אוסף של כתובות מרחבי העולם, מחזורים מקהילות שונות ואוסף הגדות.
אחד האתרים הנושאיים האמורים הוא אתר "כתבי יד תלמודיים",[14] ובו כתבי יד של המשנה, התוספתא, התלמוד הבבלי והתלמוד הירושלמי. כתבי היד (מכונים גם "עדי מקור") כוללים כתבי יד תלמודיים מהגניזה הקהירית, וניתן לנווט בהם לפי כתב יד או לפי מראה מקום (מסכת, פרק, משנה, דף, עמוד). אתר נוסף הוקדש לרמב"ם ולחיבוריו.[15] באתר שני כרכים מפירוש המשנה בכתיבת ידו של הרמב"ם עצמו, וכן כתבי יד ודפוסים ראשונים של חיבורים שלו בעברית, ערבית יהודית, ומהדורות לטיניות שלהם. אתר נוסף הוקדש לרש"י ולחיבוריו.[16]
ספריא היא ספרייה דיגיטלית מקוונת של טקסטים יהודיים חופשיים ובקוד פתוח המאפשר הפצה לא מסחרית. את הטקסטים ניתן לקרוא באתר אינטרנט ובאפליקציות אנדרואיד ו-IOS.
לספריא יש ספרייה רחבת היקף של טקסטים יהודיים. התוכן של ספריא מגיע מספרים בנחלת הכלל נסרקים ומעובדים על ידי תוכנת OCR, ואחר כך מוגהים ומסודרים על ידי צוות מטעם האתר, ספרים בנחלת הכלל ומוציאים לאור העובדים ישירות מול ספריא.
לחלק מהטקסטים יש תרגומים לאנגלית.
הייחודיות המרכזית של ספריא היא שבעת לחיצה על קטע מכל סוג תפתח חלונית צד, המאפשרת למשתמש לצפות בקישורים וכלים על הקטע, המתקדמים באופן דינמי יחד עם טקסט המקור. ניתן לראות מפרשים, אזכורים בספרים שונים, דפי מקורות ועוד.
בנוסף לספריא יש בונה דפי מקורות המאפשר למשתמשים ליצור דף עם מקורות מתוך ספריא. ניתן להפוך את דפי המקורות לציבוריים, כך שיהיו זמינים עבור משתמשים אחרים.
מאגר תורני רחב חינמי המבוסס על מאגר ספריא, עם ממשק מודרני, לשימוש במחשב אישי או במכשיר הנייד, ללימוד תורה בקלות ובנוחות בכל מקום.[17]
ספריית אוצרות התורה היא מאגר המכיל כ-42,000 ספרים בכל מקצועות התורה,[18] שהקים הרשל מורגנשטרן כשירות לקניית עותקים מצולמים של ספרים שאזלו מן השוק. לאחר פטירתו הפכו יורשיו את המאגר לדיגיטלי ובהמשך צירפו לו מנוע חיפוש.
המאגר מכיל גם ספרים עתיקים ונדירים החל מראשית הדפוס, ירחונים תורניים מתחילת הופעתם, מחזורים עתיקים ועוד.
התקליטור התורני די.בי.אס הוא מאגר ספרים המכיל מנוע חיפוש. התקליטור בגרסה 25 מכיל כ-5,000 ספרי יהדות מוקלדים, חלקם נדירים, בתחומים: תנ"ך, תלמוד, ראשונים ואחרונים, הלכה, מחשבה, חסידות וקבלה, וכן סידורי תפילה במגוון נוסחאות[19]). בתקליטור תוכנת אחזור מידע בסיסית ופשוטה.
בפרויקט ויקיטקסט העברי, הוקם פורטל "ארון הספרים היהודי", ובו מבחר מהדורות מוקלדות של חיבורים תורניים, התנ"ך ופרשנים שונים שלו, ספרות חז"ל ועוד.
מאגר ספרי יסוד שונים בעיקר במחשבת ישראל ומדרשי אגדה, כמו מורה נבוכים, שמונה פרקים, חובת הלבבות, ספר העיקרים, שער הגמול, תפארת ישראל, כתבי הרשב"א, וחלק מספרי הרמח"ל, ביניהם ספר דרך ה' וספר מסילת ישרים.
האתר של מכון ממרא מכיל טקסטים בסיסיים: תנ"ך, משנה, תוספתא, תלמוד בבלי, תלמוד ירושלמי, משנה תורה להרמב"ם ותרגום אונקלוס.
הטקסטים של "מכון ממרא" מוצגים באתר "מקראנט"[20] ומוצגים גם במאגר ספרות הקודש של אתר "סנונית".[21]
תורת אמת היא תוכנה המכילה מאגר מידע אלקטרוני חינמי של ספרי קודש, המאגר מכיל מעל 1,000 ספרים וקונטרסים.
בתוכנה אפשרות לחיפוש ניבים וביטויים או מחרוזות אחרות בתנ"ך, במשנה, בגמרא, בספרי פוסקים נודעים (כמו שולחן ערוך, היד החזקה לרמב"ם) ובמפרשיהם, וכן בספרי קודש נוספים, החיפוש כולל בנוסף אפשרויות למציאת גימטריות, ראשי תיבות ודילוגי אותיות בתנ"ך.
מאגר מאסף כמות גדולה של ספרי קבלה והגות יהודיים מוקלדים ופתוחים לשימוש.[22]
קובץ אנציקלופדי למחשבת היהדות[23] - מאגר של ערכי אנציקלופדיה, כשכל ערך מציג ליקוט של מקורות בנושא. הוקם על ידי שמואל אברהם אדלר.
ספרייה המאגדת מאמרים מכתבי עת תורניים וספרים בני זמננו, בעיקר מישיבות הסדר, ישיבות גבוהות ומכוני מחקר תורני, הניתנים לקריאה ישירה באתר או להורדה. האתר כולל מגוון קטגוריות ותגיות, המאפשרות ריכוז מהיר של מאמרים שונים העוסקים בנושא משותף, או שדומים זה לזה בפרמטרים אחרים, כגון: שם המחבר, מאמרים העוסקים באותו דף בתלמוד הבבלי או באותו פרק בתנ"ך, מאמרים שפורסמו באותו כתב עת, ועוד. נכון לסיון תשפ"ג, יש באתר מעל 13,000 מאמרים, רובם הגדול בפורמט PDF.[24]
האתר מכיל ספרייה דיגיטלית של טקסטים יהודיים יסודיים עם מפרשיהם, מאמרי תוכן וכלים לימודיים נוספים, בעיקר בנושאי תנ"ך.
האתר מכיל ספרייה דיגיטלית של ספרות תורנית יסודית ומפרשיה, ולצידה 'חידושי תורה' ופירושים של משתמשי האתר.
המהדורה המקוונת של 'מקראות גדולות הכתר' היא מהדורה מדעית הכוללת את המקרא, המסורה, התרגומים ומבחר של פרשני ימי הביניים. זו המהדורה היחידה המאפשרת לבצע שאילתות גם על ניקוד וטעמים. המהדיר והעורך המדעי הוא פרופ' מנחם כהן. בין הפרשנים במהדורה זו: רש"י, אבן עזרא, רמב"ן, רשב"ם, רד"ק, רלב"ג, ר' יוסף בכור שור, ר' ישעיה מיטראני, ר' יוסף אבן כספי, ר' יוסף קרא, ר' אליעזר מבלגנצי, ר' מנחם המאירי ור' מנחם בן שמעון.
מלבד המאגרים המוזכרים קיימים מאגרים מסחריים נוספים, חלקם מתמחים בנישה ייחודית, תוכנית או טכנולוגית. כמו מאגר של כתבי הרב קוק[25].
מאגרי מפתחות אינם כוללים גישה לספרות התורנית עצמה, אולם הם מאפשרים לאתר מראי מקום ולחפש לפי נושאים.
האתר רמבי"ש: רשימת מאמרים שלבני הישיבות הוא אינדקס מאמרים ממוין ומקוטלג של אלפי מאמרים תורניים. רמבי"ש מכיל כתבי עת וקבצים תורניים בלבד, וכולל הפניות למאות מאמרים הזמינים ברשת האינטרנט.
מאגר מפתחות נוסף הוא מאגר המפתחות לספרות חז"ל[26] של המכון לחקר התלמוד ע"ש שאול ליברמן. המאגר מספק הפניות ביבליוגרפיות לדיונים בספרות חז"ל ונושאים קרובים, מתוך המחקר המודרני.
מאגרים:
מאגרים ללא כוונת רווח:
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.