Loading AI tools
חוברת תורנית שבועית בתפוצה של 70 אלף עותקים מוויקיפדיה, האנציקלופדיה החופשית
דבר מלכות הוא קובץ לימוד תורני בתפוצה שבועית הקשור לחסידות חב"ד, המרכז בתוכו שיחות קודש, מאמרי חסידות ואגרות קודש מאדמו"רי חב"ד, וכן שיעורים יומיים בחת"ת, רמב"ם, לוח היום יום והדף היומי.
תדירות | שבועון |
---|---|
סוגה | יהדות, חסידות |
מו"ל | הוצאת ספרים קה"ת ודבר מלכות בע"מ |
מייסד | טוביה פלס |
עורך ראשי | חזק הוצאה לאור בע"מ |
תאריכי הופעה | עשרה בטבת תשנ"א - 1991 – הווה |
שפה | לשון הקודש, עברית, ארמית |
מערכת | הרבי מליובאוויטש 1, כפר חב"ד |
תפוצה | 70,000 עותקים[1] |
מדינה | ישראל, ארצות הברית, צרפת |
https://dvarmalchus.org | |
![]() ![]() |
הקובץ מופץ מדי שבוע ב-70,000 עותקים למנויים ולמוסדות, וזמין לשימוש ולהורדה ברשת האינטרנט ובאפליקציית מובייל. בשנות השיא הודפס הקובץ ב-150,000 עותקים וחולק בתחנות רכבת ובצמתים מרכזיים בישראל. קבצים במתכונת זו מתורגמים לשפות שונות ונדפסים מדי שבוע ברחבי העולם[2]. יוזם ההוצאה לאור של הקובץ הוא הרב טוביה פלס[3].
בעשרה בטבת ה'תשנ"א - 1991, בדברים שנשא רבי מנחם מנדל שניאורסון בפני חסידיו, התייחס לדברי רבנים בישראל שעסקו בגנות יהודים שאינם דתיים[4], והסביר שעיסוק כזה אינו מקובל ואף מנוגד לדרישות היהדות[5]. במעמד זה הרחיב בדבר מעלתן של ישראל. בעקבות כך, החליט הרב טוביה פלס מכפר חב"ד לפרסם את הדברים גם בישראל, והפיץ את תדפיס של השיחה שהופיעה בעיתון כפר חב"ד ובאלפי עותקים ברחבי הארץ.
מאז החל לפרסם בקביעות דברי התורה השבועיים של הרבי מלובביץ' בקובץ בשם "דבר מלכות". לאחר מספר שבועות הורה הרבי לבוא בדברים עם הנהלת הוצאת הספרים הרשמית של חב"ד - קה"ת, כדי שהחוברת תצא באופן רשמי, עם לוגו ההוצאה ודף השער שלה.
בט"ו באייר תשנ"א חילק רבי מנחם מנדל שניאורסון לקהל בבית מדרשו חוברת 'דבר מלכות'. הקובץ כלל שיחות מהרבי על ענייני משיח בתורת הרמב"ם. הקובץ יצא לרגל יום השנה של אחיו, הרב ישראל אריה לייב שניאורסון[6].
גם לאחר פטירת הרבי המשיך הרב פלס להוציא את הקובץ במתכונת שבועית ואיגד בתוכו שיחות קודש אגרות והתוועדויות משנים קודמות, בהתאמה לקביעות לוח השנה העברי.
בשנת תשס"ה התווספו לקובץ גם שיעורי החת"ת, בשנת תשס"ו שיעורי הרמב"ם[7] ובשנת תשס"ח הדף היומי[8] והוא החל להיות מופץ בעשרות אלפי עותקים שחולקו חינם בכל רחבי ישראל, בעקבות הביקוש הגדול לקובץ, החל הקובץ לצאת בכמות גדולה.
בשנת 2007 התווסף לקובץ לוח זמנים שבועי ובו זמני זריחה, סוף זמן קריאת שמע, סוף זמן תפילה, שקיעה, צאת הכוכבים, כניסות ויציאות השבת בעשרות ערים ברחבי העולם[9].
בשלהי 2021 חולקה מהדורה מיוחדת של הקובץ באופן זמני בסופי שבוע למנויי העיתונים "מקור ראשון", "ישראל היום", "ידיעות אחרונות" ו"ג'רוזלם פוסט".
שנים רבות איל ההון לב לבייב תורם את ההדפסה וההפצה[10]. לבייב מקורב לחסידות חב"ד והיה מקורב לטוביה פלס, שמו ושם משפחתו מופיעים בסוף הקובץ.
ב-2013 החל הקובץ להמכר בסכום מסובסד ותפוצתו ירדה מכ-150 אלף גליונות לכ-70 אלף גליונות בשבוע[11], באותה שנה נפתחה חברה פרטית 'דבר מלכות בע"מ'[12] ומאז היא מרכזת את התפעול. עריכת הקובץ נעשית על ידי 'חזק הוצאה לאור'[13]
לקובץ תפוצה רבה ובשימוש רב[14], וצוטט על ידי השופט אליקים רובינשטיין בפסק דין בבג"ץ[15].
בפורים ילדי חב"ד פעמים מתחפשים לקובץ[16].
הביטוי "דבר מלכות" מופיע במגילת אסתר: ”יֵצֵא דְבַר מַלְכוּת מִלְּפָנָיו” (פרק א', פסוק י"ט), והוא משמש בתלמוד ככינוי לענייני המלכות. גם דבריהם של גדולי ישראל מכונים "דבר מלכות", על בסיס דברי חז"ל בתלמוד בבלי: ”מאן מלכי - רבנן [מי הם המלכים? - תלמידי החכמים]” (מסכת גיטין, דף ס"ב, עמוד א' ובמסכת נדרים, דף כ', עמוד ב'). יש גם נוהג לפתוח או לסיים דרשה, ספר או מכתב בציטוט מדברי הקדמונים, על פי הפתגמים "פותחין בדבר מלכות" ו"חותמין בדבר מלכות". האדמו"ר השישי של חסידות חב"ד, רבי יוסף יצחק שניאורסון, מכנה בשם זה את דברי התורה שאמרו וכתבו קודמיו, אדמו"רי חסידות חב"ד. בעקבות זאת נוהגים חסידי חב"ד לכנות כך את תורתו של האדמו"ר.
בשבועון כפר חב"ד נקבע מדור בתחילת העיתון שבו מובאת 'שיחה' של הרבי והמדור נקרא בשם זה. משם לקח הרב טוביה פלס את הכינוי[17].
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.