נטסקייפ, או Netscape Communications Corporation, היא החברה שפיתחה את הדפדפן המסחרי הראשון Netscape Navigator, אותו היא שיווקה בהמשך כחלק מחבילת התוכנה Netscape Communicator (אנ'). פעולתה תרמה רבות להצלחתו הראשונית של האינטרנט.
![]() | |
העמוד הראשי של ויקיפדיה העברית בנטסקייפ 8 במערכת Windows XP | |
מפתח | נטסקייפ |
---|---|
מחזור חיים |
4 באפריל 1994 – הווה (30 שנה) ![]() |
גרסה אחרונה | 9.0.0.6 (20 בפברואר 2008) |
סוג רישיון | קנייני |
קטגוריה | דפדפן |
browser.netscape.com |
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/he/d/d2/Logo_n2.gif)
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f8/Netscape-navigator-usage-data.svg/320px-Netscape-navigator-usage-data.svg.png)
היסטוריה
החברה נוסדה ב-4 באפריל 1994 על ידי מארק אנדרסין וג'ים קלארק, ונקראה Mosaic Communications Corporation. הדפדפן הראשון של החברה נקרא Mosaic Netscape 0.9, והפצתו החלה ב-13 באוקטובר 1994. בהמשך שונה שמו של הדפדפן ל- Netscape Navigator, ושם החברה שונה ל- Netscape Communications Corporation, כדי למנוע מחלוקת על סימן מסחר עם NCSA, המוסד שפיתח את הדפדפן NCSA Mosaic, וממנו פרשו מייסדי נטסקייפ.
הדפדפן Netscape Navigator צבר תאוצה ופופולריות, והגיע לשליטה בשוק הדפדפנים. מדיניות ההפצה של הדפדפן הייתה "קוד סגור" ותחת רישיון הפצה (EULA - End User license Agreement) סטנדרטי ששמר את כל זכויות התוכנה לחברה המפתחת.
ב-9 באוגוסט 1995 הונפקה החברה לראשונה בבורסה. המניה הונפקה במחיר של 28 דולר, וכבר ביום המסחר הראשון זינק שערה ל-72 דולר.
מוצריה הראשונים של החברה היו:
- דפדפן האינטרנט Netscape Navigator, למערכות ההפעלה Windows, מספר ניבים של יוניקס, OS/2 ולמחשבי מקינטוש. עם עליית הפופולריות של לינוקס, בסוף שנות ה־90', יצאה גרסה גם עבור מערכת זו.
- שרת האינטרנט Netsite Communications.
- שרת האינטרנט לשימוש עסקי Netsite Commerce, שלו נוספה יכולת טיפול בפרוטוקול SSL.
- שרת הפרוקסי Netscape Proxy Server.
בשנים הבאות פיתחה החברה עוד מוצרים רבים לסביבת האינטרנט. אחד החשובים שבהם הוא שפת התכנות JavaScript.
במחצית השנייה של שנות ה-90 נכנס הדפדפן אינטרנט אקספלורר של חברת "מיקרוסופט" לשימוש נרחב, בעיקר מפני שחולק חינם וכברירת מחדל עם מערכת ההפעלה חלונות 95.
בסוף שנות ה-90 שלט אינטרנט אקספלורר ללא עוררין בשוק דפדפני האינטרנט.
ב-1998, כשרווחיות הדפדפן של "נטסקייפ" ואחוזי המשתמשים בו מקרב המשתמשים באינטרנט הלכו וירדו, הוחלט לפתוח את קוד המקור של התוכנה לציבור הרחב. בהדרגה התברר שהקוד המקורי היה לקוי, ונכתב דפדפן חדש כמעט לחלוטין שקוטלג כ"גרסה 6", בלי שתצא לפניו (או אחריו) "גרסה 5".
בשנת 1999 קנתה חברת AOL את חברת נטסקייפ. נטסקייפ עבדה באותה עת על מוזילה, דפדפן אינטרנט נוסף, אבל ההתקדמות בעבודה הייתה איטית. יצאו גרסאות בטא של הדפדפן החדש, כמו גם גרסאות נוספות של הדפדפן הישן שהורחבו ושופרו. עם זאת, גרסה 6.0 של נטסקייפ, הראשונה על בסיס מוזילה, נחשבה כקטסטרופה, לטענת רבים: הדפדפן היה מבוסס על גרסה שלא ניתן היה להכריז עליה אפילו כאלפא – Milestone 18. הגרסה הייתה איטית להפעלה, והיו בה באגים בנושאים רבים.
עם זאת, הקוד השתפר במשך השנים, נופו באגים ותוקנו בעיות. גרסה 6.1 גררה תגובות חיוביות יותר והדפדפן השתנה כמעט לגמרי.
ביולי 2003 נסגרה החברה והמשך פיתוחו של הדפדפן הועבר לאחריותה של קרן מוזילה (אז יצאה גרסת Netscape 7.1, על בסיס Mozilla Suite 1.4). עם זאת, באוגוסט 2004, יצאה Netscape 7.2 מטעם AOL, שכללה שיפורים, על בסיס Mozilla Suite 1.7.
ובכל זאת, AOL בחנה אפשרויות נוספות. בנובמבר 2004, הודיעה החברה על כוונתה לנסות לבסס את הנטסקייפ על הדפדפן מוזילה פיירפוקס, שצבר תאוצה רבה. במרץ 2005 יצאה גרסה 8 של נטסקייפ, המבוססת על פיירפוקס עם מספר תוספות, כמו אפשרות פיענוח דפים כמו אינטרנט אקספלורר, בנוסף לפיענוח (רינדור) הרגיל של מוזילה ופיירפוקס וגם גלישה בו זמנית עם מספר לשוניות כמו בפיירפוקס. עם זאת, גרסה זו פותחה על ידי חברה חיצונית עבור AOL. בעוד AOL עדיין מחזיקה בזכויות על הסימן המסחרי Netscape, כל עובדי החברה לשעבר פוטרו או הועברו לתפקידים אחרים כאשר נסגרה החברה, ואינם עוסקים עוד בפיתוח דפדפן זה.
ב-29 בדצמבר 2007 הודיעה חברת AOL כי היא מבטלת סופית את נטסקייפ והחל מ־1 בפברואר 2008 הפיתוח, העדכונים והתמיכה פסקו.
ראו גם
קישורים חיצוניים
אתר האינטרנט הרשמי של נטסקייפ
- נטסקייפ, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
- יובל דרור, חייו ומותו של Netscape, באתר ynet, 8 בינואר 2008
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.