Loading AI tools
רב ליטאי מוויקיפדיה, האנציקלופדיה החופשית
הרב שלמה אלישיב (במקור: עליאשאוו; י"ב בטבת ה'תר"א, 5 בינואר 1841 – כ"ז באדר ה'תרפ"ו, 13 במרץ 1926) היה מחשובי המקובלים בסוף המאה ה-19 ובתחילת המאה ה-20. בעל ספרי ה"לשם שבו ואחלמה", על שמם הוא מכונה גם בעל הלשם. סבו של הרב יוסף שלום אלישיב.
![]() | |
שלמה אלישיב, "בעל הלשם" | |
לידה |
5 בינואר 1841 י"ב בטבת ה'תר"א ![]() |
---|---|
פטירה |
13 במרץ 1926 (בגיל 85) כ"ז באדר ה'תרפ"ו ![]() |
מקום קבורה |
בית הקברות היהודי בהר הזיתים ![]() |
מדינה |
ליטא ![]() |
תקופת הפעילות |
? – 13 במרץ 1926 ![]() |
השתייכות | מקובלים |
תחומי עיסוק | קבלה |
תלמידיו | הרב אהרן שלמה מהריל, הרב אברהם יצחק הכהן קוק, הרב אריה לוין והרב משה יעקב רביקוב. |
חיבוריו | לשם שבו ואחלמה |
![]() ![]() |
נולד בזאגר (Żagory) בליטא לרבי חיים חייקל ולסתירה גיטא. למד אצל אביו ואצל רבי גרשון תנחום ממינסק וכן בישיבת טלז. בעת מגוריו בטלז למד קבלה גם מרב המקום, הרב יוסף רייזין[1]. הוא למד בחברותא עם הרבנים מאיר אטלס וצבי יהודה רבינוביץ' תאומים. כאשר כיהן הראי"ה קוק כרבה של העיירה זיימל, הוא למד איתו כתלמיד חבר. כמו כן היה מורו של בן עירו, הרב אהרן שלמה מהריל. בשנים שלפני עלייתו ארצה, גר בבית חתנו, אברהם, רב הכפר הומל. עלה לארץ ישראל בשנת ה'תרפ"ד והתיישב בירושלים.
יחד עם חתנו הקים את בית המדרש "תפארת בחורים".
היה נשוי לבת שבע-אסתר, בתו של הרב דוד פיין משיאוליאי.
בספריו שנקראו בשם כולל "לשם שבו ואחלמה"[2] הוא מבאר ומרחיב את שיטת האר"י בקבלה, ומתפלמס עם שיטותיהם של מקובלים אחרים. הספר כלל ארבעה חלקים עיקריים (לפי סדר הדפסתם):
לאחר פטירתו נדפס ספר "גליוני לשם שבו ואחלמה", מגיליונות שכתב בשולי ספריו, וכן "נגלות לשם שבו ואחלמה" המלקט מתוך ספריו את העניינים השייכים לחלק הנגלה שבתורה. ר' אריה לוין כתב את ההקדמה לספר זה. נותרו עדיין בכתבי יד ביאורו על ספר היצירה, וביאור על ספרא דצניעותא וכן על ספר התמונה[6].
הרב אלישיב היה תומך של שיטת הגר"א בקבלה שדגלה בהיצמדות למקורות התלמודיים.[דרושה הבהרה] באחד מספריו כתב ה"לשם" נגד שיטותיהם בקבלה של הרמח"ל ושל הבעל שם טוב[7] ואף התפלמס עם הרב קוק בעניין[8]. עם זאת במקום אחר[9] נראה שחזר בו מלייחס לרמח"ל את הדברים.
אודות
ספרו "לשם שבו ואלחמה"
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.