Loading AI tools
מחשובי מקובלי צפת במאה ה-16 מוויקיפדיה, האנציקלופדיה החופשית
רבי משה קוֹרְדוֹבֵירוֹ (או קוֹרְדוֹאירוֹ; רמ"ק; ה'רפ"ב, 1522 - כ"ג בתמוז ה'ש"ל, 1570), מחשובי מקובלי צפת במאה ה-16, מחבר ספרי קבלה שהשפיעו על תורתו של האר"י הקדוש.
קבר הרמ"ק בבית העלמין העתיק בצפת. | |
לידה |
1522 ה'רפ"ב צפָת, האימפריה העות'מאנית ![]() |
---|---|
פטירה |
27 ביוני 1570 (בגיל 48 בערך) כ"ג בתמוז ה'ש"ל צפָת, ארץ ישראל, האימפריה העות'מאנית ![]() |
כינוי | הרמ"ק |
מקום קבורה | בית העלמין העתיק בצפת סמוך להאריז"ל |
מדינה |
האימפריה העות'מאנית ![]() |
תקופת הפעילות |
? – 27 ביוני 1570 ![]() |
תחומי עיסוק | בקבלה ותיקון המידות |
רבותיו |
רבי יוסף קארו רבי שלמה אלקבץ, רבי יעקב בירב |
תלמידיו |
האר"י רבי חיים ויטאל רבי אליהו די וידאש |
חיבוריו | תומר דבורה, אילמה רבתי "האלימה", פרדס רימונים, שיעור קומה, אור נערב, אור יקר על הזוהר ואור יקר על תיקוני הזוהר, ספר הגירושין, סידור תפילה ששמו תפילה למשה |
![]() ![]() |
נולד בשנת רפ"ב (1522) לרבי יעקב. מקום לידתו אינו ידוע, אך שם משפחתו מעיד על כך שמוצא משפחתו מהעיר קורדובה בספרד. הוא גדל וגר בצפת, למד תלמוד והלכה אצל רבי יוסף קארו והוסמך לדיינות על ידי רבי יעקב בירב. התחתן עם אחותו של רבי שלמה אלקבץ ובגיל עשרים החל בלימוד קבלה אצל גיסו.
לאחר מספר שנים החל לשמש כראש ישיבה בצפת. בין תלמידיו נמנו רבי חיים ויטאל, לימים עורך כתבי האר"י, ורבי אליהו די וידאש, מחבר הספר "ראשית חכמה". נפטר בכ"ג תמוז ה'ש"ל (1570).
הידוע והנפוץ בספרי הרמ"ק הוא פרדס רימונים, המבארים את שיטתו בקבלה. בספרו זה מביא הרמ"ק בקצרה משיטות הקבלה של הראשונים במגוון רחב של נושאים, דן בהן ומכריע ביניהן. כמו כן חיבר הרמ"ק פירוש לספר הזוהר ולתיקוני הזוהר בשם "אור יקר" וספר מוסר בשם "תומר דבורה" המיוסד על י"ג מידות רחמים וההנהגה העוסק בתיקון המידות (שייתכן שהיה חלק מספרו אלימה), ושני חיבורים ארוכים יותר - שיעור קומה ואלימה רבתי.
בסידור היעב"ץ, מיוחס לרמ"ק המנהג הנפוץ היום לומר פרקי קבלת שבת תהילים צ"ה - צ"ט.
האר"י נחשף לספריו וראה אותו כרבו כבר לפני בואו לצפת. בשעה שהגיע האר"י לצפת הרמ"ק היה חולה, ולא ידוע אם התקיימה פגישה ביניהם עד לפטירתו של הרמ"ק. עם פטירת הרמ"ק, ירש האר"י את מקומו בקרב מקובלי צפת, אבל שיטתם בקבלה אינה דומה.
קבלת הרמ"ק אמנם נדחקה במהרה לטובת קבלת האר"י, אך היא לא נדחתה לגמרי, וקיימות שיטות המשלבות בין שיטתו לקבלת האר"י: הספר שפע טל, של ר' שבתאי הלוי הורויץ, הוא אחד ממיישמי גישה זאת. הרמח"ל הציע ליישב את הניגוד בין השיטות בקביעה שקבלת הרמ"ק מהווה לימוד "עולם התוהו" וקבלת האר"י ב"עולם התיקון" (חלוקה המתקיימת בקבלת האר"י בין מצבים שונים של הספירות והפרצופים). כמו כן, מרבית הכוונות הקבליות שבתפילה, המופיעות בסידורו תפילה למשה, מופיעות גם בסידוריהם של תלמידי האר"י. הלימוד בספריו של רמ"ק לא פסק גם היום, ויש המחשיבים אותו לימוד מקדים לקבלת האר"י, או מעין הרחבה וביאור, בעוד לומדים אחרים של האר"י מתנגדים לחיבור בין השיטות הללו.
למד מספריו:
תקופת חייו של הרב משה קורדובירו על ציר הזמן |
---|
![]() |
אחד מחשובי חוקריו הוא פרופ' יוסף בן שלמה, שפרסם ספר בשם "תורת האלוהות של ר' משה קורדובירו". ספר חשוב נוסף על הרמ"ק ותורתו הוא ספרה של פרופ' ברכה זק, "בשערי הקבלה של רבי משה קורדובירו". ברכה זק פרסמה חיבורים וקטעים מחיבורים של הרמ"ק שהיו בכתב יד. החשוב שבהם הוא הנוסח המלא של הספר "אילימה". יוסף בן שלמה נטה לפרש את הרמ"ק כשיטה פילוסופית. עם פרסום כתביו הגנוזים, נפתחה הדרך להבנה מעמיקה יותר של קבלת הרמ"ק כניסוח שיטתי אך גם כפרשנות חיה ויצירתית של ספרות הזהר. את מגמה זו המשיך גם ד"ר זהר רביב, בספרו על הרמ"ק Decoding the Dogma within the Enigma, וממשיך אותה גם ד"ר יועד קדרי אשר כתב על המלאכים בהגותו של רמ"ק.
על שמו של הרמ"ק פזורים רחובות בערי ישראל. בתל אביב ישנו רחוב בשם רחוב קורדובירו, בירושלים ישנו רחוב בשם רחוב הרב משה קורדובירו, בצפת ישנו רחוב בשם רחוב מעלות הרמ"ק, בביתר עילית ישנו רחוב בשם רחוב הרמ"ק. כמו כן הוקמו מוסדות על שמו, ישיבה תלמוד תורה וכולל על שמו בשם "ישיבת אור יקר" ברחוב קרן היסוד בצפת על ידי הרב ירמיה כהן. בשנת תשנ"ז 1997 פתח הרב יצחק מאיר מורגנשטרן מירושלים כולל קטן בשכונת מקור ברוך, אשר כונה "אילימה" על שם ספרו של הרמ"ק.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.