tamperelainen urheiluseura From Wikipedia, the free encyclopedia
Tampere-Viipurin Ilves-Kissat[1] on Viipurissa 1932 nimellä Viipurin Pallo-Veikot perustettu tamperelainen urheiluseura, joka tunnetaan nykyään jalkapallosta. Miesten jalkapallon edustusjoukkue pelaa kaudella 2023 Kakkosessa.[2] Naisten edustusjoukkue pelaa kaudella 2023 naisten Nelosessa, ja miesten kakkosjoukkue pelaa Kutosessa.
Ilves-Kissojen suurin saavutus on Suomen mestaruus kaudelta 1950.
Seuran nimi muuttui Viipurin Ilvekseksi vuonna 1934.[3] Nimen muutoksen syynä oli se, että epävirallisen ja rekisteröimättömän poikaurheiluseura Urheilu-Poikien edustajat liittyivät vuonna 1934 Viipurin Pallo-Veikkoihin. Heidän aloitteesta seuran nimi muutettiin Viipurin Ilvekseksi. Pallo-Veikkoina seura pelasi kohtuullisella menestyksellä myös pesäpalloa ja osallistui vuoden 1934 mestaruussarjan karsintoihin.
Vuoden 1934 jälkeen miehet lopettivat pesäpalloilun, mutta naiset jatkoivat vielä Ilveksen väreissä. Seura siirtyi evakkoseurana Tampereelle talvisodan jälkeen 1940. Seuran perinteitä jatkamaan Tampereelle perustettiin Ilves-Pojat -niminen seura. Kun Viipuri menetettiin jatkosodan jälkeen toistamiseen, siirtyi sinne takaisin muuttanut Viipurin Ilves taas Tampereelle. Joulukuussa 1944 Ilves-Pojat ja Viipurin Ilves yhdistyivät ja uuden seuran nimeksi päätettiin antaa Ilves-Kissat.[4]
Ilves-Kissat nousi syksyllä 1948 jalkapallon SM-sarjaan ja voitti 1950 Tampereelle sen ensimmäisen Suomen mestaruuden jalkapallossa. Vuonna 1970 Ilves-Kissat pelasi Tampereen ensimmäisen euro-ottelun itävaltalaista Sturm Grazia vastaan. Ratinassa Ilves-Kissat voitti 4-2, mutta hävisi Itävallassa 3-0. Ottelu kuului silloiseen Messukaupunkien cupiin. Seuraavalla kierroksella vastaan olisi tullut Arsenal Lontoosta.
Ilves-Kissojen ja A-maajoukkueen keskushyökkääjä Yrjö Asikainen voitti jalkapallossa kolme kertaa maalikuninkuuden (1949, 1950 ja 1955). Asikainen toimi Killan puheenjohtajana lähes sen alusta alkaen kuolemaansa (3.12.2008) asti. Viipurilaissyntyinen Leo Turunen valittiin 1947 Suomen parhaaksi jalkapalloilijaksi.
Seurassa on pelannut noin 30 A-maajoukkueessa esiintynyttä jalkapalloilijaa kuten Yrjö Asikainen, Thure Sarnola, Leo Turunen, Aarno Rinne, Aarno Niinimäki, Olavi Lilja, Kalevi Lilja, Simo Lehmusvirta, Veikko Forsblom, Veikko Hovivuori, Jarmo Manninen, Harri Holli, Mikko Lampi, Matti Mäkelä, Kalevi Nupponen, Matti Haahti, Olli Heinonen, Semi Nuoranen, Esko Valkama, Erkki Vihtilä, Hannu Asikainen ja Matti Pitko.
Vuonna 1974 Ilves-Kissat ja Tampellan Palloilijat sulautuivat Tampereen Ilvekseen, joka otti jalkapallon jälleen täysimittaisesti ohjelmaansa. Ilves-Kissat lopetti jalkapallon Ilves-Kissojen nimellä, mutta alasarjoissa sen perinteitä jatkoi sisarseura Kissalan Pojat.
Ilves-Kissojen Kilta perustettiin 1975 vaalimaan Ilves-Kissojen jalkapalloperinnettä ja erityisesti seuran viipurilaisia juuria. Syksyllä 1986 Ilves-Kissojen entiset pelaajat ja tukijat perustivat uudelleen Ilves-Kissat, joka virallisesti sai nimen Tampere-Viipurin Ilves-Kissat ry. Seuran johto päätti syksyllä 2004 nostaa Ilves-Kissat 6. divisioonasta ylempiin sarjoihin ja syksyllä 2010 joukkue nousikin Kakkoseen.
Ilves-Kissojen miesten edustusjoukkue pelaa Kakkosta, johon joukkue nousi viimeisimmän kerran kaudeksi 2021. Kaudella 2022 Ilves-Kissat eteni ylempään noususarjaan ja sijoittui sarjassa lopulta kolmanneksi. Kaudella 2023 Ilves-Kissat eteni Ykkösen nousukarsintaan, jääden lopulta VIFK:lle hävityn rangaistuspotkukilpailun jälkeen Kakkoseen.
Naisten joukkue 4. divisioonassa ja miesten kakkosjoukkue pelaa Kutosessa.
Ilves-Kissoilla on junioritoimintaa monessa eri ikäluokassa ja eri tasoilla aina pallokoulusta piirisarjatasolle asti.
Kausi | Sarja | Sija | O | V | T | H | TM–PM | P |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
2009 | Kolmonen (lohko) | 3. | 22 | 13 | 2 | 7 | 52–38 | 41 |
2010 | Kolmonen (lohko) | 1. | 26 | 20 | 4 | 2 | 87–19 | 64 |
2011 | Kakkonen (lohko B) | 11. | 26 | 5 | 4 | 17 | 22–65 | 19 |
2012 | Kolmonen (lohko) | 3. | 24 | 12 | 5 | 7 | 61–35 | 41 |
2013 | Kolmonen (lohko) | 1. | 22 | 15 | 3 | 4 | 54–22 | 48 |
2014 | Kakkonen (länsilohko) | 7. | 27 | 10 | 8 | 9 | 37–36 | 38 |
2015 | Kakkonen (etelälohko) | 9. | 27 | 6 | 7 | 14 | 33–38 | 25 |
2016[5] | Kolmonen (Tampere) | 2. | 22 | 16 | 2 | 4 | 64–29 | 50 |
2017[6] | Kolmonen (Tampere) | 2. | 22 | 16 | 1 | 5 | 78–31 | 49 |
2018[7] | Kolmonen (Tampere) | 3. | 20 | 11 | 6 | 3 | 53–29 | 39 |
2019[8] | Kolmonen (Tampere) | 2. | 22 | 18 | 1 | 3 | 104–22 | 55 |
2020[9] | Kolmonen (Tampere) | 1. | 16 | 13 | 2 | 1 | 64–14 | 41 |
2021[10] | Kakkonen (lohko B) | 10. | 22 | 5 | 9 | 8 | 36–40 | 24 |
2022[11] | Kakkonen (lohko B) | 3. | 27 | 13 | 4 | 10 | 65–67 | 43 |
2023[12] | Kakkonen (lohko B) | 3. | 22 | 13 | 4 | 5 | 53–43 | 43 |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.