germaanisten kielten ryhmään kuuluva indoeurooppalainen kieli From Wikipedia, the free encyclopedia
Fääri (omakielinen nimi: føroyskt) on germaanisten kielten skandinaaviseen haaraan kuuluva, Färsaarilla puhuttava kieli, jota puhuvat färingit. Se on pienimpiä nykyisistä germaanisista kielistä, ja sen lähin sukulainen on islanti. Fäärin katsotaan olevan uhanalainen.[2]
Fääri | |
---|---|
Fäärin kielen puhuma-alue |
|
Oma nimi | føroyskt |
Tiedot | |
Alue |
![]() |
Virallinen kieli |
![]() |
Puhujia | 66 000 |
Sija | ei 100 suurimman joukossa |
Kirjaimisto | latinalainen |
Kielenhuolto | Málráðið[1] |
Kielitieteellinen luokitus | |
Kielikunta | indoeurooppalaiset kielet |
Kieliryhmä |
germaaniset kielet skandinaaviset kielet |
Kielikoodit | |
ISO 639-1 | fo |
ISO 639-2 | foe |
ISO 639-3 | fao |
Färsaarten noin 45 000 fäärin puhujan lisäksi kielellä on noin 21 000 puhujaa Tanskassa, joten yhteensä fäärin puhujia on noin 66 000.[3]
Yhdessä islannin kanssa fäärillä on eniten yhteistä muinaisnorjan kanssa. Färsaarten virallinen kieli on ollut tanska suurimman osan sen historiasta, minkä johdosta fäärin kielessä on paljon toisistaan erottuvia murteita. Fääriä alettiin kirjoittaa ensimmäisen kerran 1770-luvun alussa. Ensimmäinen fäärin kielen kielioppi julkaistiin vuonna 1811.[4] Vuodesta 1937 lähtien sitä on käytetty kouluissa ja kirkoissa vuodesta 1938 lähtien.[5]
Vokaalit /yː aː/ esiintyvät ainoastaan lainasanoissa. Pitkät välivokaalit /eː, øː, oː/ ääntyvät usein diftongeina [eɛː ~ eəː, øœː ~ øəː, oɔː ~ oəː].[6] Fäärin diftongeja ovat /ʊi ɛi ai ɔi ɛa ɔa ʉu ɔu/.
Labiaalit | Dentaalit/Alveolaarit | Retrofleksit | Palataalit | Velaarit | Glottaalit | |||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
keskiset | lateraalit | |||||||
Nasaalit | m | n | ɲ | ŋ | ||||
Klusiilit | tavalliset | p | t | tʃ | k | |||
aspiroidut | pʰ | tʰ | tʃʰ | kʰ | ||||
Frikatiivit | soinnittomat | f | s | ɬ | ʂ | ʃ | h | |
soinnilliset | v | |||||||
Approksimantit | ɹ | l | j |
/n/ ääntyy yleensä dentaalisena kun taas /t tʰ/ voivat ääntyä dentaalisina tai alveolaarisina, tosin yleisemmin dentaalisina. Sananalkuinen /l/ voi olla dentaalinen tai alveolaarinen, kun taas vokaalin jälkeen se ääntyy yleensä postalveolaarisena.[6]
Fäärin aakkosissa on 29 merkkiä:[7]
Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin.[8] Raamattu käännettiin kokonaisuudessaan fääriksi vuonna 1948.[9]
Fäärin kielioppi on pitkälti samanlaista kuin islannissakin. Suhteessa islantiin fäärillä on kuitenkin joitain tärkeitä kieliopillisia eroja.
Substantiiveilla on fäärissä kolme sukua: maskuliini, feminiini ja neutri. Ne taipuvat kahdessa luvussa (yksikkö ja monikko) ja kolmessa sijassa. Fäärin kielessä sijamuodot ovat nominatiivi, akkusatiivi ja datiivi. Erona islantiin on se, että fäärissä genetiiviä käytetään erittäin vähän, ja sen tilalla käytetään erilaisia prepositioilmauksia, kuten substantiivin määräinen muoto + hjá + datiivi omistajasta: konan hjá Peteri ('Peterin vaimo')[7].
Substantiivien määräisyyserot tehdään sanojen erityisillä määräisillä muodoilla kuten muissakin skandinaavisissa kielissä. Esimerkkinä sanan bátur ('vene') taivutus:
Yksikkö | Monikko | |||
---|---|---|---|---|
epämääräinen | määräinen | epämääräinen | määräinen | |
Nominatiivi | bátur | báturin | bátar | bátarnir |
Akkusatiivi | bát | bátin | bátar | bátarnar |
Datiivi | báti | bátinum | bátum | bátunum |
Genetiivi | báts | bátsins | báta | bátanna |
Fäärissä on epämääräinen artikkeli, joka taipuu suvun, luvun ja sijan mukaan.
Yksikkö | Monikko | |||||
---|---|---|---|---|---|---|
mask. | fem. | neutri | mask. | fem. | neutri | |
Nominatiivi | ein | ein | eitt | einir | einar | eini |
Akkusatiivi | eina | einar | ||||
Datiivi | einum | eini/einari | einum | einum | ||
Genetiivi | eins | einar | eins | eina |
Verbit taipuvat fäärissä tekijän eli subjektin mukaan. Huomioitavaa on se, että yksikön ensimmäinen persoona päättyy preesensissä aina -i ja että monikkomuodot ovat samannäköisiä perusmuodon kanssa. Esimerkkinä verbin standa ('seisoa') taivutus:[10]
Osa fäärin verbeistä on heikkoja ja osa vahvoja, kuten muissakin skandinaavisissa kieleissä.
Fäärissä on totuttu käyttämään persoonapronomineja lauseessa, vaikkakin verbi ja viimeistään asiayhteys paljastavat tekijän. Alla on listattu fäärin subjektipronominit ja niiden taivutukset.
Luku | Yksikkö | Monikko | ||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Persoona | 1. | 2. | 3. | 1. | 2. | 3. | ||||
mask. | fem. | neutri | mask. | fem. | neutri | |||||
Nominatiivi | eg, jeg | tú | hann | hon | tað | vit | tit | teir | tær | tey |
Akkusatiivi | meg, mjeg | teg, tjeg | hana | okkum | tykkum | |||||
Datiivi | mær | tær | honum | henni | tí | teimum | ||||
Genetiivi | mín | tín | hansara | hennara | tess | okkara | tykkara | teirra |
Fäärissä, kuten islannissakin, on pyritty minimoimaan lainasanojen käyttö ja korostettu omakantaisia, viikinkikielistä kumpuavia sanoja[11]. Tästä syystä sanaston oppiminen voi olla vaikeaa, koska kansainväliset sanat ovat saaneet fäärissä omia muotojaan, joita alla muutama:
ein telda 'tietokone', ein teldufløga 'CD-levy', ein ljóslesari 'skanneri'
Toisaalta fäärissä on sanoja, jotka ovat tanskalaista alkuperää ja niitä käytetään arkikielessä paljon enemmän kuin omakantaisia sanoja. Esimerkiksi 'polkupyörä' on tanskaksi en cykel ja fääriksi (alkuperäisesti) ein hjólhestur, mutta yleisempää on käyttää sanaa ein súkkla.
Färsaarille tyypillisille luonnonilmiöille, etupäässä tuulelle, on monia nimiä riippuen muun muassa tuulen nopeudesta ja siitä, kuinka kylmältä se tuntuu.
»Øll menniskju eru fødd fræls og jøvn til virðingar og mannarættindi. Tey hava skil og samvitsku og eiga at fara hvørt um annað í bróðuranda.»
Suomeksi:
»Kaikki ihmiset syntyvät vapaina ja tasavertaisina arvoltaan ja oikeuksiltaan. Heille on annettu järki ja omatunto, ja heidän on toimittava toisiaan kohtaan veljeyden hengessä.»
(YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 1. artikla) [12]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.