Kyösti Haataja
suomalainen poliitikko / From Wikipedia, the free encyclopedia
Kyösti Haataja (19. helmikuuta 1881 Oulu – 10. elokuuta 1956 Helsinki[1]) oli suomalainen poliitikko ja Maanmittaushallituksen pääjohtaja vuosina 1917–1929. Haataja toimi Helsingin yliopiston talousoikeuden dosenttina 1926–1929 ja professorina vuosina 1930–1948.[2]
Kyösti Haataja | |
---|---|
![]() Kyösti Haataja Maanmittaushallituksen kokouksessa |
|
Kansallisen Kokoomuksen puheenjohtaja | |
1926–1932
|
|
Edeltäjä | Hugo Suolahti |
Seuraaja | Paavo Virkkunen |
Henkilötiedot | |
Syntynyt | 19. helmikuuta 1881 |
Kuollut | 10. elokuuta 1956 (75 vuotta) |
Infobox OK |
Haataja valmistui ylioppilaaksi 1899 ja lakitieteen kandidaatiksi 1910. Hän toimi aluksi maanmittausalalla. Haataja perehtyi erityisesti maanvuokra-oloihin ja -lainsäädäntöön ja tuli maanvuokra-asioiden esittelijäksi senaatin oikeustoimituskuntaan 1910, esittelijäsihteeriksi 1917 ja maanmittaushallituksen ylitirehtööriksi 1917. Hän oli eduskunnan jäsen 1917–1919.[3]
Haataja oli puheenjohtajana komiteassa, joka laati ehdotukset hallinnollisiksi asetuksiksi ja toimenpiteiksi vuokra-alueiden lunastustoimia varten eli torpparilaiksi.[3] Niin sanottu torpparilaki oli siten pitkälti Haatajan käsialaa. Laki astui voimaan lokakuussa 1918. Lunastettavaan torppaan sai kuulua 20 hehtaaria viljelysmaata ja saman verran metsää. Mäkitupa-alue soveltui lunastettavaksi, kun siihen kuului korkeintaan kaksi hehtaaria maata. Vapaaehtoisin kaupoin muodostettavat tilat saivat olla suurempiakin. Myöhemmin lakia laajennettiin koskemaan myös lampuotitiloja.[4]
Haataja toimi Kansallisen Kokoomuspuolueen puheenjohtajana vuosina 1926–1932. Eduskunnassa hän istui vuosina 1917–1918 vanhasuomalaisten sekä 1918–1919 ja 1929–1930 kokoomuksen edustajana.[2]
Haatajan poika oli hammaslääketieteen professori Johannes Haataja.[5]