ruotsalainen liberaalipuolue From Wikipedia, the free encyclopedia
Liberaalit (ruots. Liberalerna, lyh. L) on ruotsalainen liberaali puolue, joka on perustettu vuonna 1934. Kansanpuolueen tunnuslause on "sosiaalista vastuuta ilman sosialismia". Vuosina 1934–1990 puolueen nimi oli Kansanpuolue (ruots. Folkpartiet) ja vuosina 1990–2015 nimenä oli Kansanpuolue liberaalit (Folkpartiet liberalerna). [5]
Liberaalit | |
---|---|
Liberalerna | |
Perustettu | 1934 |
Puheenjohtaja | Johan Pehrson |
Puoluesihteeri | Juno Blom |
Ideologia |
liberalismi[1] sosiaaliliberalismi[2] liberaalifeminismi[3] |
Poliittinen kirjo | keskusta-oikeisto |
Valtiopäivät[4] |
16 / 349 |
Euroopan parlamentti |
2 / 20 |
Kansainväliset jäsenyydet |
– Liberal International – ALDE |
Nuorisojärjestö | Liberala ungdomsförbundet |
Opiskelijajärjestö | Liberala studenter |
Kotisivu |
www |
Kansanpuolue perustettiin vuonna 1934 useiden vapaamielisten ja liberaalien puolueiden yhdistymisen myötä. Kansanpuolue oli Ruotsin valtiopäivien suurin porvarillinen puolue aina 1940-luvulta 1970-luvulle saakka. Vuonna 2004 liberaalit lähti mukaan Ruotsin porvarillisten puolueiden muodostamaan Allianssi-liittoumaan yhdessä Moderaattien, Keskustapuolueen ja Kristillisdemokraattien kanssa.[6] Allianssi hajosi vuoden 2019 alussa, kun liberaalit ja keskusta päättivät tukea sosiaalidemokraattien Stefan Löfvenin valintaa pääministeriksi.[7]
Puheenjohtaja | Vuodet |
---|---|
Gustaf Andersson | 1935–1944 |
Bertil Ohlin | 1944–1967 |
Sven Wedén | 1967–1969 |
Gunnar Helén | 1969–1975 |
Per Ahlmark | 1975–1978 |
Ola Ullsten | 1978–1983 |
Bengt Westerberg | 1983–1995 |
Maria Leissner | 1995–1997 |
Lars Leijonborg | 1997–2007 |
Jan Björklund | 2007–2019 |
Nyamko Sabuni | 2019–2022 |
Johan Pehrson | 2022– |
Vaalivuosi | Kannatus | Valtiopäiväpaikat |
---|---|---|
1908 | ei tietoa | 99/230 |
1911 | 40,2 %[8] | 102/230[8] |
1914 (kevät) | 32,2 %[8] | 71/230[8] |
1914 (syksy) | 26,9 %[8] | 57/230[8] |
1917 | 27,6 %[8] | 62/230[8] |
1920 | 21,8 %[8] | 47/230[8] |
1921 | 18,7 %[8] | 41/230[8] |
1924 | 13,0 %[8] | 28/230[8] |
1928 | 12,9 %[8] | 28/230[8] |
1932 | 10,0 %[8] | 20/230[8] |
1936 | 12,9 %[8] | 27/230[8] |
1940 | 12,0 %[8] | 23/230[8] |
1944 | 12,9 %[8] | 26/230[8] |
1948 | 22,7 %[8] | 57/230[8] |
1952 | 24,4 %[8] | 58/230[8] |
1956 | 23,8 %[8] | 58/231[8] |
1958 | 18,2 %[8] | 38/231[8] |
1960 | 17,5 %[8] | 40/232[8] |
1964 | 17,1 %[8] | 42/233[8] |
1968 | 15,0 %[8] | 34/233[8] |
1970 | 16,2 %[8] | 58/350[8] |
1973 | 9,4 %[8] | 34/350[8] |
1976 | 11,1 %[8] | 39/349[8] |
1979 | 10,6 %[8] | 38/349[8] |
1982 | 5,9 %[8] | 21/349[8] |
1985 | 14,2 %[8] | 51/349[8] |
1988 | 12,2 %[8] | 44/349[8] |
1991 | 9,1 %[8] | 33/349[8] |
1994 | 7,2 %[8] | 26/349[8] |
1998 | 4,7 %[8] | 17/349[8] |
2002 | 13,4 %[8] | 48/349[8] |
2006 | 4,5 %[8] | 28/349[8] |
2010 | 7,06 %[8] | 24/349[8] |
2014 | 5,42 %[9] | 19/349[9] |
Vaalivuosi | Kannatus |
---|---|
1910 | 42,5 %[8] |
1912 | 35,7 %[8] |
1914 | 33,7 %[8] |
1916 | 29,3 %[8] |
1918 | 27,3 %[8] |
1919 | 25,4 %[8] |
1922 | 17,1 %[8] |
1926 | 16,1 %[8] |
1930 | 13,5 %[8] |
1934 | 12,5 %[8] |
1938 | 12,2 %[8] |
1942 | 12,4 %[8] |
1946 | 15,6 %[8] |
1950 | 21,7 %[8] |
1954 | 21,7 %[8] |
1958 | 15,6 %[8] |
1962 | 17,1 %[8] |
1966 | 16,7 %[8] |
1970 | 15,3 %[8] |
1973 | 9,5 %[8] |
1976 | 10,9 %[8] |
1979 | 10,4 %[8] |
1982 | 5,7 %[8] |
1985 | 13,2 %[8] |
1988 | 12,3 %[8] |
1991 | 10,8 %[8] |
1994 | 7,4 %[8] |
1998 | 6,1 %[8] |
2002 | 12,0 %[8] |
2006 | 8,1 %[8] |
2010 | 7,48 %[10] |
2014 | 6,28 %[11] |