From Wikipedia, the free encyclopedia
Jacob Christian Schäffer (30. toukokuuta 1718 Querfurt, Saksa – 5. tammikuuta 1790) oli saksalainen biologi. Hän tutki kasveja, sieniä, hyönteisiä ja lintuja.[1]
Jacob Christian Schäffer | |
---|---|
![]() |
|
Henkilötiedot | |
Syntynyt | 30. toukokuuta 1718[1] Querfurt, Saksa |
Kuollut | 5. tammikuuta 1790 (71 vuotta)[1] |
Kansalaisuus | Saksa |
Koulutus ja ura | |
Tutkimusalue | kasvit, sienet, hyönteiset ja linnut |
Schäffer opiskeli teologiaa Martin-Luther-Universität Halle-Wittenbergissä vuosina 1736–1738. Hän tutki ensimmäisenä vesikirppuja (Daphnia) ja yritti ymmärtää niiden anatomisten piirteiden merkitystä.[2]
Vuonna 1759 Schäffer julkaisi käsikirjan kasveista ja niiden käytöstä rohtoina. Vuosina 1762–1764 hän julkaisi neljä runsaasti kuvitettua kirjaa sienistä. Hän julkaisi kuvateoksia myös linnuista ja hyönteisistä, ja teki ehdotuksia niiden luokittelusta.[3] Schäffer sai filosofian tohtorin arvon vuonna 1760. Hän keräsi oman luonnontieteellisen kokoelmansa, ja laittoi sen julkisesti näytteille. Hän oli kirjeenvaihdossa Linnén ja Réaumurin kanssa.
Sienten tai kasvien tieteellisen nimen jälkeen käytettävä määrittäjän lyhenne Schaeff. tarkoittaa Schäfferiä.[4]
Luonnontiede ei ollut ainoa Schäfferia kiinnostava aihe. Hän teki kokeita sähköllä, väreillä ja optiikassa. Hän on säilynyt tunnettuna prismojen ja linssien tekijänä. Hän keksi varhaisen pesukoneen, jonka suunnitelman hän julkaisi 1767: Die bequeme und höchstvortheilhafte Waschmaschine.[5] Hänen muihin keksintöihinsä sisältyi muun muassa saha ja uuni. Paperiteollisuus kiinnosti häntä myös vuodesta 1765 vuoteen 1771, minkä vaiheen havainnot ja kokeiden tulokset julkaistiin otsikolla: Versuche und Muster, ohne alle Lumpen oder doch put einem geringen Zusatze derselben, Papier zu machen.[6] Siinä kuvataan erityisesti paperin valmistusta erilaisista kasveista, kuten haapa, lehtisammal ja humala, joita paperimassan valmistajat eivät ehkä olisi käyttäneet ilman Schäfferin kokeellista työtä.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.