From Wikipedia, the free encyclopedia
Tuukanlased (Ramphastidae) ehk tuukanid [viide?] on lindude sugukond rähniliste seltsist. Vahel nimetatakse neid piprasööjalasteks. Vananenud nimetus on tukaanlased.
![]() |
See artikkel räägib lindudest; tähtkuju kohta vaata artiklit Tuukan (tähtkuju) |
Tuukanlased on rähniliste seltsi kõige suuremad linnud, kuni rongasuurused.
Sugukonda kuulub viis perekonda (Aulacorhynchus, Selenidera, Andigena, Pteroglossus, Ramphastos) umbes 42–51 liigiga sõltuvalt süstemaatikast.
Tuukanlased elavad Kesk- ja Lõuna-Ameerikas ning Kariibi mere saartel umbes tosinaliikmelises grupis. Pärismaalased kodustavad tuukaneid.
Neil on hiigelsuur iseloomulik nokk. See on eredat värvi ja ebaloomulikult suur. Noka pikkus on peaaegu võrdne kere pikkusega. Noka suurus ei valmista linnule siiski ebamugavusi, sest see on väga kerge temas olevate õhuga täidetud kambrite ja õõnte tõttu. Nokk on tipust allapoole kooldunud ja saaghambulise servaga. Eriti suured saaghambad on noka otsas. Keel on pikk, narmalise eesosa ja servadega.
Tuukanlaste sulestik on kontrastselt värvunud. Sulestik on põhiliselt must, kuid enamjaolt leidub sellel eredaid laike. Isegi jalad ja silmad on neil eredalt värvunud. Mõni tuukanlane ei jää kirevuselt alla ka papagoidele. Nahk noka ja silma ümbruses on sulgedeta ning sama eredat värvi kui nokkki. Sellegipoolest on tuukanlased metsas vähemärgatavad. Kui nad istuvad rahulikult puuvõras, võib neid sama hästi pidada liblikaks või küpseks puuviljaks. Väikesed rohelised tuukanlased jäävad hoopis märkamatuks.[1]
Tuukanlased on lärmakad ja löövad kaasa troopikametsas valitsevas kakofoonias.[viide?]
Nad toituvad marjadest, teradest, putukatest ja ämblikest.
Pulmamängu ajal nopivad ja ulatavad emas- ja isaslind teineteisele oma nokast marju. Paar jääb kokku paljudeks aastateks.
Hoolimata suurest nokast ei saa tuukanid endale ise puutüve sisse õõnsust uuristada. Paljud pesitsevad teiste lindude, peamiselt rähnide uuristatud puuõõntes. Kui õõnsus on neist endist väiksem, siis poevad nad sinna, painutades saba kahekorra selja peale. Kõige suuremad tuukanid teevad pesa looduslikesse koobastesse.
Kord aastas muneb emaslind puutüves olevasse pessa 2–4 valget muna. Mune hauvad mõlemad linnud ja pojad kooruvad 15 päeva pärast. Linnupojad lahkuvad pesast kaheksa nädala vanustena.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.