From Wikipedia, the free encyclopedia
Riiginõukogu (vene keeles Государственный совет) oli 1810. aastal asutatud Venemaa keisri kõrgeim seadusandlik kogu, millel oli nõuandev roll ja mille liikmed nimetas keiser ainuisikuliselt. Pärast 1905. aasta revolutsiooni järgseid reforme oli see aastast 1906 parlamendi teine ehk ülemkoda, mille liikmed olid osaliselt valitavad.
![]() |
See artikkel on aastatel 1810−1917 tegutsenud Venemaa keisririigi seadusandlikust kogust; teiste riikide institutsioonide kohta vaata artiklit Riiginõukogu (täpsustus). |
Riiginõukogu vahetuks eelkäijaks oli 30. märtsil (vkj) 1801 moodustatud nn Alaline nõukogu (Непременный совет), mida kutsuti mitteametlikult ka Riiginõukoguks; sel põhjusel on selle institutsiooni ajalugu arvestatud mõnikord aastast 1801. Keiser Aleksander I asutas Riiginõukogu 1. jaanuaril (vkj) 1810 oma manifestiga "Riiginõukogu loomisest" osana Speranski reformidest.
Mihhail Speranski reformikava ei viidud täielikult ellu. Tema nägemuses pidi Riiginõukogu olema parlamendi ülemkoda, kuid tegelikult kujunes sellest seadusandlik (nõuandev) kogu, mille liikmeteks said keisri usaldusalused. Nõukogu peamiseks ülesandeks oli seaduseelnõude läbivaatamine, nende väljakuulutamine ja tühistamine. Seaduseelnõud esitasid nõukogule uurimiseks ministrid, kes olid ise Riiginõukogu liikmed. Samas ei olnud nõukogul õigust algatada eelnõusid seaduste muutmiseks ega käsitleda midagi, mida neile ei olnud antud. See üksnes esitas keisrile soovitusi, mida viimasel oli täielik voli eirata. Riiginõukogu käsitles oma istungitel enamasti küsimusi, mis puudutasid eelarvet ja riigi kulutusi.
Riiginõukogu juhtis esimees, kelle keiser nimetas ametisse igal aastal. Aastatel 1812−1865 oli esimees ühtlasi Ministrite Komitee esimees. 1865−1905 juhtisid Riiginõukogu esimeestena suurvürstid.
Nõukogu liikmed nimetas ametisse ja vabastas sellest keiser ainuisikuliselt. Ehkki seisuslikke piiranguid ei seatud, moodustasid aadlikud liikmeskonnast ülekaaluka enamuse. Enamasti tähendas liikmeks nimetamine tegelikult eluaegset positsiooni. Ministrid kuulusid tänu oma ametikohale (ex-officio) automaatselt Riiginõukokku. Samuti oli liikmete hulgas alati mõni keiserliku perekonna liige (ajavahemikul 1825−1902 nimetati neid nõukokku 15). Liikmete arv kasvas aja jooksul: kui 1810. aastal oli nõukogus liikmeid korraga 35 (koos Alalise nõukogu liikmetega), siis sajandi lõpuks oli see tõusnud 60 ja XX sajandi algul kuulus Riiginõukokku juba 90 liiget. Ajavahemikul 1810−1906 nimetas keiser Riiginõukogu liikmeks 516 isikut.
Valitseja | Aleksander I | Nikolai I | Aleksander II | Aleksander III | Nikolai II | Kokku |
---|---|---|---|---|---|---|
Liikmed |
Riiginõukogu moodustasid üldkogu, Riigikantselei, departemangud ja erinevad komisjonid.
Riiginõukogu asutamisel 1810. aastal moodustati neli departemangu, millest kolm jäid püsima 1906. aastani. Departemange juhtisid esimehed.
Need departemangud olid:
Hiljem asutatud departemangud:
Nr | Alates | Kuni | Pilt | Nimi | Auaste | Märkused |
---|---|---|---|---|---|---|
![]() |
krahv Nikolai Petrovitš Rumjantsev (1754−1826) | riigikantsler | Venemaa välisminister 1807−1814 | |||
![]() |
krahv (a-st 1814 hiilguslik vürst) Nikolai Ivanovitš Saltõkov (1736−1816) | kindralfeldmarssal | ||||
![]() |
hiilguslik vürst Pjotr Vassiljevitš Lopuhhin (1753−1827) | 1. klassi tõeline salanõunik | ||||
![]() |
krahv (a-st 1831 vürst) Viktor Pavlovitš Kotšubei (1768−1834) | tõeline salanõunik (a-st 1834 kantsler) | ||||
![]() |
krahv (a-st 1835) Nikolai Nikolajevitš Novosiltsov (1761−1838) | tõeline salanõunik | ||||
![]() |
krahv (a-st 1839 vürst) Illarion Vassiljevitš Vassiltšikov (1777−1847) | ratsaväekindral | ||||
![]() |
krahv Vassili Vassiljevitš Levašov (1783−1848) | ratsaväekindral | ||||
![]() |
vürst Aleksandr Ivanovitš Tšernõšov (1786−1857) | ratsaväekindral | Venemaa sõjaminister 1827−1852 | |||
![]() |
vürst Aleksei Fjodorovitš Orlov (1787−1862) | ratsaväekindral | ||||
![]() |
Dmitri Nikolajevitš Bludov (1785−1864) | tõeline salanõunik | ||||
![]() |
vürst Pavel Pavlovitš Gagarin (1789−1872) | tõeline salanõunik | ||||
![]() |
suurvürst Konstantin Nikolajevitš (1827−1892) | kindraladmiral | ||||
![]() |
suurvürst Mihhail Nikolajevitš (1832−1909) | kindralfeldmarssal | ||||
![]() |
krahv Dmitri Martõnovitš Solski (1833−1910) | tõeline salanõunik |
Nr | Alates | Kuni | Pilt | Nimi | Auaste | Märkused |
---|---|---|---|---|---|---|
![]() |
krahv Pjotr Vassiljevitš Zavadovski (1739−1812) | tõeline salanõunik | ||||
![]() |
krahv Viktor Pavlovitš Kotšubei (1754−1826) | tõeline salanõunik | Tsiviil- ja vaimulike asjade departemangu esimees 1816−1819 | |||
![]() |
hiilguslik vürst Pjotr Vassiljevitš Lopuhhin (1753−1827) | tõeline salanõunik (a-st 1814 1. klassi tõeline salanõunik) | Tsiviil- ja vaimulike asjade 1810−1816 ning riigimajanduse departemangu esimees 1812−1816 | |||
![]() |
krahv Viktor Pavlovitš Kotšubei (1754−1826) | tõeline salanõunik | Teine ametiaeg | |||
![]() |
vürst Dmitri Ivanovitš Lobanov-Rostovski (1758−1838) | jalaväekindral | ||||
![]() |
Vassili Aleksandrovitš Paškov (1764−1838) | kindralmajor | ||||
![]() |
krahv Illarion Vassiljevitš Vassiltšikov (1777−1847) | ratsaväekindral | ||||
![]() |
krahv (a-st 1839) Mihhail Mihhailovitš Speranski (1772−1839) | tõeline salanõunik | ||||
![]() |
Dmitri Vassiljevitš Daškov (1788−1839) | tõeline salanõunik | ||||
![]() |
krahv (a-st 1842) Dmitri Nikolajevitš Bludov (1785−1864) | tõeline salanõunik | ||||
![]() |
vürst Pavel Pavlovitš Gagarin (1789−1872) | tõeline salanõunik | ||||
![]() |
vabahärra Modest von Korff (1800−1876) | tõeline salanõunik | ||||
![]() |
vürst Aleksandr Mihhailovitš Urussov (1767−1853) | tõeline salanõunik | ||||
![]() |
Jegor Pavlovitš Staritski (1825−1899) | tõeline salanõunik | ||||
![]() |
vabahärra Alexander von Nicolay (1821−1899) | tõeline salanõunik | ||||
![]() |
Dmitri Martõnovitš Solski (1883−1910) | tõeline salanõunik | ||||
![]() |
Mihhail Nikolajevitš Ostrovski (1827−1901) | tõeline salanõunik | ||||
![]() |
Eduard Wilhelm Frisch (1833−1907) | tõeline salanõunik | Tsiviil- ja vaimulike asjade departemangu esimees 1897−1899 |
Nr | Alates | Kuni | Pilt | Nimi | Auaste | Märkused |
---|---|---|---|---|---|---|
![]() |
krahv Nikolai Semjonovitš Mordvinov (1754−1826) | admiral | Tsiviil- ja vaimulike asjade departemangu esimees 1822−1838 | |||
![]() |
hiilguslik vürst Pjotr Vassiljevitš Lopuhhin (1753−1827) | tõeline salanõunik (a-st 1814 1. klassi tõeline salanõunik) | Tsiviil- ja vaimulike asjade departemangu esimees 1810−1816 | |||
![]() |
krahv Nikolai Semjonovitš Mordvinov (1754−1826) | admiral | Teine ametiaeg | |||
![]() |
krahv Nikolai Nikolajevitš Golovin (1756−1821) | tõeline salanõunik | ||||
![]() |
vürst Aleksandr Borissovitš Kurakin (1752−1818) | 1. klassi tõeline salanõunik | ||||
![]() |
krahv Giulio Renato de Litta Visconti Arese (1763−1839) | viitseadmiral | ||||
![]() |
krahv Vassili Vassiljevitš Levašov (1783−1848) | ratsaväekindral | ||||
krahv Aleksandr Dmitrijevitš Gurjev (1785−1865) | tõeline salanõunik | |||||
![]() |
Peter Felix Brock (1805−1858) | tõeline salanõunik | ||||
![]() |
Konstantin Vladimirovitš Tševkin (1803−1875) | jalaväekindral | ||||
![]() |
Aleksandr Agejevitš Abaza (1821−1895) | tõeline salanõunik | ||||
![]() |
krahv Johann Eduard von Baranoff (1811−1884) | jalaväekindral | ||||
![]() |
Aleksandr Agejevitš Abaza (1821−1895) | tõeline salanõunik | Teine ametiaeg | |||
![]() |
krahv (a-st 1902) Dmitri Martõnovitš Solski (1833−1910) | tõeline salanõunik |
Nr | Alates | Kuni | Pilt | Nimi | Auaste | Märkused |
---|---|---|---|---|---|---|
![]() |
krahv Aleksei Andrejevitš Araktšejev (1769−1834) | suurtükiväekindral | ||||
![]() |
hiilguslik vürst Pjotr Vassiljevitš Lopuhhin (1753−1827) | tõeline salanõunik (a-st 1814 1. klassi tõeline salanõunik) | ||||
![]() |
krahv Aleksei Andrejevitš Araktšejev (1769−1834) | suurtükiväekindral | Teine ametiaeg | |||
![]() |
krahv Pjotr Aleksandrovitš Tolstoi (enne 1770−1844) | jalaväekindral | ||||
Vakantne | ||||||
![]() |
vürst Ivan Leontjevitš Šahhovskoi (1777−1860) | jalaväekindral |
Nr | Alates | Kuni | Pilt | Nimi | Auaste |
---|---|---|---|---|---|
![]() |
Nikolai Matvejevitš Tšihhatšov (1830−1917) | admiral |
Võrreldes varasemaga muutus reformitud Riiginõukogu struktuur oluliselt. Sel perioodil moodustasid Riiginõukogu üldkogu, riigikantselei, kaks departemangu ja alalised komisjonid.
Kui seni olid üldkogu koosolekud olnud suletud, siis nüüd muudeti need avalikuks.
Departemangude arv kahanes varasema nelja asemel kaheni.
Alalisi komisjone oli nõukogus varasemast tunduvalt rohkem.
Nr | Alates | Kuni | Pilt | Nimi | Auaste |
---|---|---|---|---|---|
![]() |
Fjodor Gustavovitš Thörner (Terner) (1835−1912) | tõeline salanõunik | |||
![]() |
Nikolai Pavlovitš Petrov (1836−1920) | insener-kindral | |||
![]() |
krahv Vladimir Nikolajevitš Kokovtsov (1853−1943) | tõeline salanõunik |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.