Inkorporeerimata ala on piirkond, mida ei valitse kohalik omavalitsusüksus; sarnaselt on inkorporeerimata kogukond asula, mida ei valitse kohalik omavalitsusüksus, vaid seda hallatakse suurema haldusüksuse või riigi osana.
![]() | See artikkel vajab toimetamist. (September 2018) |
![]() | Artiklis puuduvad viited. (September 2018) |
Vahetevahel omavalitsusi likvideeritakse, mis võib juhtuda, kui nad muutuvad maksejõuetuks, ja teenuste eest hakkab vastutama kõrgem haldusüksus. Ameerika Ühendriike ja Kanadat eristav tunnus on laialt levinud inkorporeerimata kogukonnad ja piirkonnad. Enamikus teistes maailma riikides ei ole üldse mingeid inkorporeerimata alasid või need on väga haruldased, tavaliselt kõrvalistes, hõredalt asustatud või asustamata piirkondades.
Erinevalt paljudest riikidest on Austraalias vaid üks kohaliku valitsuse tase kohe osariigi ja territooriumi valitsuse järel. Kohaliku valitsuse piirkond sisaldab sageli mitut linna ja isegi terveid suurlinnu. Jättes kõrvale hõredalt asustatud alad ja mõned muud erijuhtumid, on peaaegu kogu Austraalia kohaliku valitsuse piirkondade osa. Inkorporeerimata piirkonnad asuvad tihti kaugetes kohtades, hõlmavad suuri alasid või on väga väikeste populatsioonidega.
Postiaadressid inkorporeerimata piirkondades, nagu ka teistes Austraalia osades, kasutavad tavaliselt vastava osariigi või territooriumi valitsuse väljaantud eeslinna või paikkonna nimesid. Seega on harv igasugune ebamäärasus, mis puudutab inkorporeerimata piirkondade aadresse.
Austraalia pealinna alal ei ole omavalitsusi ja on mõnes mõttes inkorporeerimata ala. Piirkondlik valitsus on otseselt vastutav kohaliku omavalitsuse tavapärase tegevuse eest.
Uus-Lõuna-Walesi kauges lääne- ja põhjaosas asub Inkorporeerimata Kaug-Lääne regioon, mis on hõredalt rahvastatud ja tagab vaevu valitud nõukogu. Riigiteenistuja osariigi pealinnas juhib selliseid asju, mis on vajalikud. Teine inkorporeerimata ala selles osariigis on Lord Howe'i saar.
Põhjaterritooriumil on 1,45% kogupindalast ja 4,0% rahvastikust inkorporeerimata aladel, sealhulgas nn inkorporeerimata ülemise osa piirkond, Darwin Rates Actiga kaetud alad – Nhulunbuy, Alyangula Groote Eylandtil põhjapiirkonnas ja Yulara lõunapiirkonnas.
Lõuna-Austraalias on 60% pindalast inkorporeerimata ja seal asuvad kogukonnad saavad kohaliku omavalitsuse teenuseid, mida osutab riigiasutus Outback Communities Authority.
Victorias on 10 väikest inkorporeerimata ala, mis on kas otse osariigi hallatavad väikesed saared või suusakuurordid, mida haldavad riigi määratud juhatused.
Lääne-Austraalia on erakordne kahes aspektis. Esiteks, ainus kauge ala, mis on inkorporeerimata, on Houtman Abrolhos, mis on ametlikult asustamata ja mida kontrollib Lääne-Austraalia kalanduse osakond. Teiseks, muud inkorporeerimata alad on A-klassi kaitsealad kas Perthi metropolipiirkonnas või selle lähedal, nimeliselt Rottnest Island ja Kings Park.
Kanadas, olenevalt provintsist, on inkorporeerimata asula see, millel ei ole omavalitsuslikku nõukogu, mis üksi asula üle valitseks. See on tavaliselt, kuid mitte alati, osa suuremast omavalitsusest. See võib ulatuda väikestest küladest suurte linnastunud aladeni, mis suuruselt sarnanevad linnade ja suurlinnadega.
Näiteks linnahoolduspiirkonnad Fort McMurray ja Sherwood Park, vastavalt Wood Buffalo ja Strathcona krahvkond, võiksid olla suuruselt viies ja kuues linn Albertas, kui nad oleksid inkorporeeritud.
Briti Columbias asuvad inkorporeerimata asulad täielikult väljaspool omavalitsuste piire ja neid haldavad otseselt piirkondlikud/krahvkonnataseme valitsused, sarnaselt Ameerika süsteemiga.
Inkorporeerimata asulad rahvaarvuga 100–1000 elanikku võivad Kanada loendusandmetes omada staatust "määratud koht".
Mõnes provintsis on suures ulatuses välja arendamata kõnnumaad või maapiirkonnad mitteorganiseeritud alad, mis kuuluvad vahetult provintsi jurisdiktsiooni alla. Mõned inkorporeerimata asulad sellisel mitteorganiseeritud alal võivad omada teatud liiki omavalitsusteenuseid, mida osutab neile poolvalitsuslik organ, nagu Kohaliku hoolduse nõukogu Ontarios. New Brunswickis elab oluline osa rahvast kohalikus teeninduspiirkonnas, mille maksustamine ja teenused võivad tulla otse provintsist.
Kogu Tšehhi ala on jaotatud omavalitsusteks (Obce), ainsaks erandiks on 4 sõjaväelist piirkonda. Need on maakondade osad ega moodusta omavalitsusi, vaid neid valitsevad sõjaväeasutused (újezdní úřad), mis alluvad kaitseministeeriumile.
Sõjaväeline piirkond | Maakond | Tsiviilelanikke (2016) |
Halduskeskus | Asulate arv, kus üle 20 elaniku |
Pindala (km², 2016) |
---|---|---|---|---|---|
Libavá | Olomouci maakond | 0 | Město Libavá (väljaspool sõjaväelist piirkonda) |
0 | 327 |
Hradiště | Karlovy Vary maakond | 0 | Karlovy Vary (väljaspool sõjaväelist piirkonda) |
0 | 332 |
Boletice | Lõuna-Tšehhi maakond | 0 | Kájov (väljaspool sõjaväelist piirkonda) |
0 | 219 |
Brdy † | Kesk-Tšehhi maakond | 0 | Jince (väljaspool sõjaväelist piirkonda) |
0 | 260 |
Březina | Lõuna-Morava maakond | 0 | Vyškov (väljaspool sõjaväelist piirkonda) |
0 | 158 |
Kuna Saksamaal ei ole haldustasandit, mis on võrreldav teiste riikide küladega, on suurem osa riigist, ligi 99%, organiseeritud valdadeks (saksa keeles Gemeinde, mitmuses Gemeinden), mis koosnevad sageli mitmest asulast, mida ei peeta inkorporeerimata aladeks. Kuna nendel asulatel puudub oma nõukogu, on vallanõukogu nimetanud neile tavaliselt Ortsvorsteher/Ortsvorsteherin (külavanem), välja arvatud väga väikestes külades.
2000. aastal oli inkorporeerimata alade arv Saksamaal, mida kutsutakse gemeindefreie Gebiete (vallavabad piirkonnad) või ainsuses gemeindefreies Gebiet, 295 kogupindalaga 4890,33 km² ja umbes 1,4% selle territooriumist. Kuid need on peamiselt asustamata alad, nagu metsad, järved ja nende ümbruskond, sõjalise väljaõppe alad ja muud sellised.
31. detsembrist 2007 on Saksamaal 248 asustamata inkorporeerimata ala (millest 214 asuvad Baieris), mis ei kuulu ühtegi omavalitsusse, koosnedes peamiselt metsaaladest, järvedest ja suurtest jõgedest. On ka kolm asustatud inkorporeerimata ala, kõik need on sõjalise väljaõppe alad: Osterheide ja Lohheide Alam-Saksimaal ning Gutsbezirk Münsingen Baden-Württembergis. Seal elab kokku vähem kui 2000 elanikku. Gutsbezirk Münsingen, pärast oma asustatud osade kaotamist 1. jaanuaril 2011 külgnevatele omavalitsustele, on nüüd asustamata.
Järgnev näitab suurimaid inkorporeerimata alasid Saksamaal (sealhulgas kõik asustatud alad, kuid välja arvatud järved) pindalaga rohkem kui 50 km²:
Valla kood | Inkorporeerimata ala | Kreis | Liidumaa | Pindala, km² | Rahvaarv 31. detsembril 2010 |
---|---|---|---|---|---|
031530000504 | Harz (Landkreis Goslar) | Goslar | Alam-Saksi | 371,76 | – |
031560000501 | Harz (Landkreis Göttingen) | Göttingen | Alam-Saksi | 267,35 | – |
066330000200 | Gutsbezirk Reinhardswald | Kassel | Hessen | 182,58 | – |
033580000501 | Osterheide | Heidekreis | Alam-Saksi | 177,99 | 762 |
031550000501 | Solling (Landkreis Northeim) | Northeim | Alam-Saksi | 177,49 | – |
033510000501 | Lohheide | Celle | Alam-Saksi | 91,32 | 716 |
064350000200 | Gutsbezirk Spessart | Main-Kinzig-Kreis | Hessen | 89,30 | – |
091800000451 | Ettaler Forst | Garmisch-Partenkirchen | Baieri | 83,46 | – |
084150000971 | Gutsbezirk Münsingen | Reutlingen | Baden-Württemberg | 64,68 | 160† |
010535303105 | Sachsenwald | Herzogtum Lauenburg | Schleswig-Holstein | 58,49 | – |
094720000468 | Veldensteiner Forst | Bayreuth | Baieri | 55,60 | – |
033540000502 | Göhrde | Lüchow-Dannenberg | Alam-Saksi | 51,81 | – |
033540000501 | Gartow | Lüchow-Dannenberg | Alam-Saksi | 50,92 | – |
066360000200 | Gutsbezirk Kaufunger Wald | Werra-Meißner-Kreis | Hessen | 50,32 | – |
† Elaniketa 1. jaanuarist 2011 pindala vähendamise tulemusena.
Baieris on ka teisi külgnevaid inkorporeerimata alasid, mis katavad rohkem kui 50 km²; kuid need koosnevad mitmest külgnevast inkorporeerimata alast, millest igaüks on pindalalt siiski alla 50 km².
Hollandis on olnud korrapäraseid ajavahemikke inkorporeerimata maadel, kui hiljuti parandatud poldrid kuivasid. Inkorporeerimata maad on keskajast saati hallanud ametissenimetatud ametnik – Landdrost või Drossaart. Ka Eltenit ja Tuddereni, mõlemad annekteeritud Saksamaalt pärast Teist maailmasõda, valitses Landdrost, kuni need 1963. aastal Saksamaale loovutati.
Kõige viimane periood inkorporeerimata maaga algas 1967. aastal, kui suleti tamm ümber Lõuna-Flevolandi. Võttis siiski mitu aastat, enne kui polder oli tõeliselt juurdepääsetav, et alustada harimist ning teede ja elamute ehitamist, kuna esimestel aastatel oli pinnas samaväärne vesiliivaga. Asustamise algusperioodil oli ametis eriline, valitsuse poolt nimetatud ametnik, tuntud kui Landdrost. Landdrosti haldusbüroo ajal ei olnud omavalitsuse nõukogu.
1975. aastal ehitati esimesed elamud, kus nüüd on Almere linn, ja 1976. aastast 1984. aastani valitses piirkonda Landdrost kui Openbaar Lichaam Zuidelijke IJsselmeerpolders (Lõuna-IJsselmeeripolderite avalik organ) täitevvõim. 1984. aastal sai Landdrostist uue Almere linna esimene linnapea. Sellest ajast ei ole Hollandis ühtegi inkorporeerimata maa-ala.
Openbaar Lichaam jäi siiski alles, seda valitseb nüüd Markermeeri veekogu. Pärast the municipal division of Padumere (1985), Põhjamere territoriaalvete (1991) ja IJsselmeeri (1994) omavalitsustele jaotamist on kõik veekogud nüüd ka vallaosad ja Hollandis ei ole enam inkorporeerimata alasid. Openbaar Lichaam Zuidelijke IJsselmeerpolders kaotati 1996. aastal.
Norras jäävad Jan Mayen, Svalbard ja Bouvet' saar väljapoole maakondadeks ja valdadeks jaotamist. Neid valitseb riigivõim otse ilma igasuguse kohaliku demokraatiata. Erandiks on Longyearbyeni kogukonna nõukogu, mis 2004. aastast toimib tege likult osaliselt nagu Norra omavalitsus. Svalbardil on Norra valitsuse nimetatud ala valitsev kuberner. Jan Mayenil ei ela inimesi, on vaid raadio- ja ilmajaamad personaliga, mille juht on selle tegevuse eest vastutav. Bouvet' saarel on ainult aeg-ajalt külastajad.
Ameerika Ühendriikide kohalikus valitsuses viitab inkorporeerimata ala üldiselt maakonna osale, mis jääb väljapoole mistahes omavalitsust.
Enamus osariike annab mingil kujul omavalitsust, nii et maakonnakomisjonid (või järelevalvekogu või nõukogu) omavad neil aladel sama võimu, nagu linnavolikogud omavad oma vastavatel inkorporeeritud aladel. Mõned osariigid seevastu annavad selle võimu küladele, mis on väikseimad tsiviilüksusi igas maakonnas, ja kutsutakse mõnes osariigis "linnadeks".
Mõnes Ameerika osariigis ei ole inkorporeerimata maa-alasid; need on Connecticut, Massachusetts, New Jersey, New York ja Rhode Island, kuigi kõigis neis osariikides on kogukondi, mis ei ole eraldi inkorporeeritud, vaid on osa suuremast omavalitsusest.
Inkorporeerimata kogukond on üks üldine mõiste geograafilisele piirkonnale, millel on ühine sotsiaalne identiteet ilma omavalitsusliku organisatsioonita või ametliku poliitilise määratluseta. On kaks peamist tüüpi inkorporeerimata kogukondi:
Erinevuste tõttu osariikide seadustes kogukondade inkorporeerimise kohta on inkorporeerimata alade levik ja olemus väga erinev. Inkorporeerimata piirkondi ei ole seitsmes kirdeosariigis sisuliselt olemas. Kogu New Jersey, Connecticuti, Massachusettsi ja Rhode Islandi maa ning peaaegu kogu New Hampshire'i, Pennsylvania ja Vermonti maa on mingit tüüpi inkorporeeritud ala osa. Nendel aladel on erinevad kohalike valitsusüksuste tüübid (ja ametlikud nimed). Uus-Inglismaal (mis sisaldab viit nendest seitsmest osariigist, pluss vähem täielikult inkorporeeritud Maine'i osariik) on kohalikud omavalitsused tuntud kui linnad ja enamikku linnu juhitakse otsedemokraatia vormis, nagu avatud linna koosolek või esinduslik linna koosolek. Suuremad linnad Uus-Inglismaal võivad olla inkorporeeritud kui linnad, mingis linnapea-nõukogu valitsuse vormis. New Jerseys eksisteerib samuti palju tüüpe, nagu city, township, town, borough või village, kuid nende erinevused on õigussüsteemi harude struktuuris, mitte üksuste endi võimus ega funktsioonides.
Spektri teises otsas on Virginia "tugeva maakonna" mudel. Virginia ja teised selle mudeliga osariigid, nagu Alabama, Maryland ja Tennessee, kehtestavad rangeid nõudeid inkorporeerimisele või annavad maakondadele laiaulatuslikke volitusi, mida teistes osariikides saavad linnad, luues antistiimuli inkorporeerimiseks, ja seega on suuri linnastunud alasid, millel pole omavalitsust allpool maakonna tasandit.
Vahepeal on muudes Kesk-Atlandi osariikides, nagu New York ja Pennsylvania, valdav "hübriidmudel", mis püüab erinevate võimuvõimaluste olemasoluga omavalitsuste ja maakohtade vahel kahte lähenemist "tasakaalustada".
Kogu USA-s on mõned suured linnad annekteerinud kõik ümberkaudsed inkorporeerimata alad, luues, mis on tuntud kui konsolideeritud linna-maakonna valitsusvorm (näiteks Jacksonville ja Nashville). Samas on arvukalt "maakonnasaari", kus inkorporeerimata ala on ümbritsetud enamikust või kõigist külgedest omavalitsustega. Hõreda asustusega aladel võib enamus maad mistahes osariigis olla inkorporeerimata.
Mõned osariigid, sealhulgas Põhja-Carolina, annavad linnadele (kuid harva küladele) ekstraterritoriaalse jurisdiktsiooni, nii et need saavad külgnevatel inkorporeerimata aladel kontrollida piiratud ulatuses detailplaneeringut, sageli nende alade hilisema annekteerimise eelkäijana (ja mõnikord ka juriidilise nõudega). See on eriti kasulik maapiirkondades, kus puudub üldse detailplaneering või on ainult inkorporeerimata kogukondade kohtplaneering.
California osariigis on kõigis maakondades peale San Francisco inkorporeerimata alasid. Isegi ülimalt asustatud maakondades võib inkorporeerimata osades olla arvukalt elanikke. Los Angelese maakonnas hindab maakonna valitsus inkorporeerimata alade rahvaarvuks üle 1 miljoni inimese. Vaatamata 88 inkorporeeritud linnale, sealhulgas osariigi kõige rahvarohkematele, on 65% maast Los Angelese maakonnas inkorporeerimata, see koosneb peamiselt Angelese rahvuslikust metsast ja hõredalt asustatud piirkondadest põhjaosas. California õigus ei tee vahet mõistetel city ja town ning omavalitsused võivad kasutada kumbagi mõistet oma ametlikes nimedes.
Inkorporeerimata kogukond võib olla census-designated place (CDP) osa. CDP on Ameerika Ühendriikide Rahvaloenduse Büroo poolt defineeritud ala vaid statistilistel eesmärkidel. See on asustatud ala, mis sisaldab üldiselt ühe ametlikult määratletud, kuid veel inkorporeerimata kogukonna, mille järgi CDP on nimetatud, pluss erinevates mõõtmetes ümberkaudsed asustatud maapiirkonnad ja mõnikord ka teised väiksemad inkorporeerimata kogukonnad. Muidu pole sel õiguslikku staatust.
Ameerika Ühendriikide saareliste alade kontekstis tähendab sõna "inkorporeerimata", et territoorium ei ole ametlikult ja pöördumatult Ameerika Ühendriikidesse inkorporeeritud (vaata: Ameerika Ühendriikide territoorium). Inkorporeerimata saarelisi alasid võib seetõttu potentsiaalselt müüa või muul viisil teisele riigile üle anda või anda neile hoopis sõltumatus. Praegu on viis suurt inkorporeerimata Ameerika Ühendriikide saarelist ala: Ameerika Samoa, Puerto Rico, Guam, USA Neitsisaared ja Põhja-Mariaanid.
Püsielanikkonnaga inkorporeerimata alad Ameerika Ühendriikides on määratletud USA valitsuse teadusasutuse United States Geological Survey (USGS) poolt kui "asustatud kohad", "koht või ala kobaras või hajali hoonete ja püsiva inimasustusega (linn, asula, küla)". Ei ole seaduslikke piire, kuigi võib olla vastav "tsiviil" sissekanne, mille piirid võivad või võivad mitte kokku langeda tajutava elukohaga.
Paljud inkorporeerimata kogukonnad on tunnustatud ka kui vastuvõetavad kohanimed postiaadressides kasutamiseks United States Postal Service (USPS) poolt (tõepoolest, mõnedel on oma postkontorid) ja Ameerika Ühendriikide Rahvaloenduse Büroo kasutab mõne laialt tunnustatud inkorporeerimata kogukonna nime oma census-designated place (CDP) jaoks, mille kohta ta esitab loendusandmeid tabeli kujul.
Kuid USPS on väga konservatiivne uute kohanimede tunnistamisega kasutamiseks postiaadressides ja tavaliselt teeb nii vaid siis, kui koht inkorporeeritakse. ZIP-koodiga seostatud algset kohanime säilitatakse siiski kui "vaikimisi" kohanime, isegi kui äsja inkorporeeritud koha nimi on palju täpsem. Näitena, Sandy Springs on üks kõige rahvarohkemaid kohti Georgias, kuid seda teenindab Atlanta postkontor. Alles pärast linna inkorporeerimist 2005. aastal on Sandy Springs USPS-i poolt postiaadressina kasutamiseks heaks kiidetud, kuigi "Atlanta" jääb vaikenimeks. Seepärast on Atlanta ainus vastuvõetav kohanimi postiaadressidele lähedases inkorporeerimata linnas Viningsis, kuigi seda teenindab Atlanta postkontori haru, isegi kui Vinings on Cobbi maakonnas ja Atlanta on Fultoni maakonnas. Seevastu naabruses asuv Mableton ei ole inkorporeeritud juba pea sajand, kuid seal on oma postkontor ja seega on Mableton ainus vastuvõetav kohanimi linna postiaadressidele. Dulah' ja Faria alad Californias, mis on inkorporeerimata alad Ventura maakonnas Ventura ja Carpinteria vahel, omavad ZIP koodi 93001, mis on omistatud postkontorile aadressil 675 E. Santa Clara St. Venturas; seega kogu post nendele kahele alale adresseeritakse Venturasse.
Kui inkorporeerimata ala saab inkorporeerituks, võib selle jagada ZIP-koodide vahel ja selle uut nime võidakse tunnistada "vastuvõetavana" kasutamiseks mõne või kõigi nendega postiaadressides, nagu näiteks Johns Creeki ja Miltoni puhul. Kuid kui inkorporeeritud ala muutub inkorporeerimata alaks, ei mõjuta see seda, kas kohanimi on "vastuvõetav" postiaadressis või mitte, nagu näiteks Lithia Springsi puhul. ZIP koodi piirid eiravad sageli poliitilisi piire, nii ei näita kohanime ilmumine postiaadressisse üksi, kas koht on inkorporeeritud või inkorporeerimata.
Mõnel riigil on mõned erandlikud inkorporeerimata alad:
Paljud riigid, eriti need, kellel on palju sajandeid ajalugu kasutada mitmetasandilist kohalikku valitsust, ei kasuta inkorporeerimata ala mõistet.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.