Eesti 200 on Eesti liberaalne[4] erakond, mis loodi 3. novembril 2018.[5]
![]() |
See artikkel räägib erakonnast; kultuurilise liikumise kohta loe artiklist EESTI 200 |
Erakond Eesti 200 | |
---|---|
![]() | |
Eesti erakond | |
Esimees | Margus Tsahkna |
Asutamine | 2018 |
Peakorter | Jõe 3-4, Tallinn |
Ideoloogia | liberalism, tehnokraatia |
Poliitiline spekter | tsentrism[1][2][3] |
Kohti Riigikogus |
13 / 101 |
Liikmete arv | 803 (26.08.2024) |
Koduleht | eesti200.ee |
Erakond sai alguse poliitilisest liikumisest, mille manifest ilmus ajalehes Postimees 2. mail 2018. Manifesti autorid on Priit Alamäe, Indrek Nuume, Küllike Hein, Kristina Kallas ja Kristiina Tõnnisson. Autorite sõnul on Eesti 200 ülesanne Eesti riigi pikaajalistele probleemidele tähelepanu juhtimine ja omapoolsete lahenduste ja reformiideede väljapakkumine.[6]
Ajalugu
Liikumise sünd
2017. aasta jooksul hakkasid inimesed kogunema, et arutada Eesti tuleviku küsimusi. Formaalselt võib lugeda sünniajaks 2. maid 2018, mil ilmus Eesti 200 manifest. Liikumise manifestis seisab, et autorid teevad ettepaneku moodustada poliitiline liikumine, kuhu on koondunud Eesti arengusse panustada soovivad inimesed, eesmärgiga pakkuda praegustele poliitiliste erakondadele ideelist konkurentsi ja julgeid mõtteid Eesti paremaks ehitamisel. Liikumise algatajad soovivad manifesti kohaselt "vaadata kaugemale kui üks valimistsükkel", kuna nende hinnangul on ainult nii "võimalik ehitada 200-aastast Eestit".[7]
Juuni keskpaigas avalikustatud Turu-uuringute AS uuringu kohaselt oli valmis Eesti 200 poolt järgmistel Riigikogu valimistel kaaluma hääletamist 15% valijatest.[8]
30. mail 2018 alustas Igor Taro tegevust Eesti 200 regionaalelu koordinaatorina[9] ning 7. juunil kinnitasid Eesti 200 algatajad, et poliitilise liikumise tegevjuhiks saab Henrik Raave.[10] 8. juunil registreerisid manifesti autorid poliitilise liikumisena omanimelise mittetulundusühingu. MTÜ Eesti 200 asutajaliikmed on Kristina Kallas, Priit Alamäe, Kristiina Tõnisson, Indrek Nuume, Igor Taro ja Henrik Raave. Mittetulundusühingu nõukogu esimeseks juhiks valiti Kristina Kallas.[11]
Erakonna loomine
3. novembril 2018 toimunud erakonna asutamiskoosolekul valiti erakonna juhatus, kuhu kuulusid Priit Alamäe, Kadri Haller-Kikkatalo, Pirko Konsa, Margarita Källo, Lauri Luht, Nikita Lumijõe, Meelis Niinepuu, Liina Normet, Igor Taro, Margus Tsahkna, Kristiina Tõnnisson ja Tiit Elenurm. Erakonna esimeheks valiti Kristina Kallas .[5] Otsustati osaleda erakonnana 2019. aasta parlamendivalimistel.
Valimised
Erakond osales 2019. aasta Riigikogu valimistel ning sai 24 448 häält ehk 4,4%, jäi sellega alla 5% künnise ning Riigikokku ei pääsenud.[12]
Eesti 200 osales täisnimekirjaga 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel. Nimekirja eesotsas olid Lauri Hussar, Kristina Kallas ja Margus Tsahkna. Valimistel saadi 10 700 häält ehk 3,2% ning Euroopa Parlamenti ei pääsetud.[13]
Eesti 200 osales 2021. aasta kohalike omavalitsuse valimistel, kus saadi volikogudes mandaadid Tallinna ja Tartu linnas, Viimsi, Saue, Rae, Harku, Saaremaa ja Jõelähtme vallas.[14]
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cf/Eesti_200_fraktsioon_XV_Riigikogus.jpg/640px-Eesti_200_fraktsioon_XV_Riigikogus.jpg)
2023. aasta Riigikogu valimistel sai erakond 81 329 häält ehk 13,3% häältest ning 14 mandaati.
Eesti 200 osales täisnimekirjaga 2024. aasta Euroopa Parlamendi valimistel. Nimekirja eesotsas olid Margus Tsahkna, Kristina Kallas ja Grigore-Kalev Stoicescu. Valimistel saadi 9587 häält ehk 2,6% häältest ning ühtegi mandaati ei saadud.
Erakonna tegevus
10. oktoobril 2020 võttis erakond vastu uue programmi ja valis uue juhatuse. Erakonna esimeheks valiti Kristina Kallas. 22. novembril 2020 loodi ettevõtjate ühendus, loodud on ka kohalikke organisatsioone omavalitsustes. 2021. aasta seisuga on arvamusküsitluste järgi Eesti 200 populaarsuselt kolmas erakond ning valimistel hääletaks nende poolt umbes 15% valijatest.
15. oktoobril 2022 valiti Eesti 200 esimeheks Lauri Hussar. Partei juhatusse valiti Kristina Kallas, Margus Tsahkna, Kadri Napritson-Acuna, Marek Reinaas, Hendrik Johannes Terras, Kalev Stoicescu, Züleyxa Izmailova ja Aleksei Jašin.[15]
Novembris 2023 teatas Lauri Hussar soovist taanduda erakonna esimehe kohalt, et keskenduda Riigikogu esimehe tööle.[16] 19. novembril toimunud üldkoosolekul valis erakond esimeheks Margus Tsahkna.[17]