Sooraud
From Wikipedia, the free encyclopedia
Sooraud ehk soorauamaak on soisel alal rauarikkast põhjaveest humiinainete lagunemise ja nende kontsentratsiooni vähenemise tagajärjel nõrgkihina sadestunud raudhüdroksiidide harilikult mullataoline, terajas või muguljas kogum[1].
![]() | See artikkel vajab toimetamist. (Jaanuar 2012) |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/54/Limonite_bog_iron_cm02.jpg/320px-Limonite_bog_iron_cm02.jpg)
Soomaak on limoniit, mis on ladestunud rauarikkast põhjaveest soisel alal.
Soomaagist hakati Eesti alal rauda sulatama meie ajaarvamise alguse paiku ja seda tehti 17.–18. sajandini[viide?]. Eesti suurim muistne rauasulatuskeskus asus Põhja-Saaremaal Tuiu küla lähistel ja seda tuntakse Tuiu Rauasaatmemägedena.
1977. a Tallinna teletorni ehituse ajal avastatud sooraua leiukohas asub maak huumushorisondi all kohati kuni 0,7 m paksuse kihina ja sisaldab kuni 40% rauda[viide?].
Rauasulatusahju kaks põhilist protsessi[viide?]:
2C + O2 → 2CO; ... Fe2O3+ 3CO →rauamaagi taandamine→ 2Fe + 3CO2
CaCO3 → CaO + CO2; ... CaO + SiO2 →räbu teke→ CaSiO3