From Wikipedia, the free encyclopedia
Puidutööstus on töötleva majanduse haru, mis tegeleb puidu töötlemisega.
Valdkond hõlmab puittoodete, näiteks saematerjali, vineeri, spooni, puitkonteinerite, puidust põrandamaterjali, puitsõrestiku ja kokkupandavate puitehitiste tootmist. Tootmisprotsessi kuulub palkide lõikamine propsideks või saematerjaliks, puidu tükeldamine ja saagimine, vormilõikamine, plaatideks lõhestamine jm töötlemine treipingil või muude töövahenditega, puidu hööveldamine või lihvimine ning valmistooteks kokkupanemine.[1]
Eesti pindalast üle poole on kaetud metsaga, mistõttu on meil head eeldused metsa- ja puidutööstuse arenguks.
2021. aastal tegutses Eestis puidutööstuse valdkonnas 1271 ettevõtet. Valdkonna ettevõtted moodustavad 1,1% Eesti ettevõtetest ja neis töötab ligi 18 800 inimest (3,6% kõigi Eesti ettevõtete töötajatest). Nimetatud ettevõtete koondmüügitulu oli 2021. aastal 3,7 miljardit eurot (3,8% kõigi Eesti ettevõtete müügitulust). Ärikasum oli puidutööstuse ettevõtetel 2021. aastal enam kui 356 miljonit eurot, mis moodustas 10% nende müügitulust (kasumimarginaal, kogurentaablus). 79% puidutööstuse ettevõtetest on mikroettevõtted, kus töötab alla 10 töötaja. 3% ettevõtetes töötab enam kui 100 töötajat (37 ettevõtet). 21% puidutööstuse ettevõtetest on müügitulu kalendriaastas suurem kui 1 miljon eurot.[2]
2020. aastal ei lasknud puidutööstus end kriisist häirida ning tugeva sisenõudluse toel kasvatati müügimahtusid.[3]
Eesti puidutööstusele on kogu aeg olnud oluline eksport, mis moodustab umbes poole nende müügist, ulatudes 2021. aastal 1,9 miljardi euroni. Peamisteks ekspordipartneriteks olid Rootsi, Taani ja Saksamaa, kuhu läks veidi üle kolmandiku ekspordist. Mahtudelt neljas riik, kuhu kaupu eksporditi, oli Soome. Sektori peamisteks ekspordiartikliteks on puitmajad, ehitusdetailid (aknad, uksed, liimpuit) ja saematerjal.[3]
2020. aastal kasvasid palgad puidutööstuses aasta varasemast kiiremini ning sektori keskmine jõudis Eesti keskmisele veidi lähemale. Seejuures palgakasv oli kiirem vähemalt 50 töötajaga ettevõtetes.[3]
2020. aasta | 2021. aasta | Muutus võrreldes
2020. aastaga, % |
Keskmine muutus aastas
(perioodil 2011–2021), % | |
---|---|---|---|---|
Ettevõtete arv | 1146 | 1271 | +3 ![]() |
+3 ![]() |
Ettevõtete arv, kelle müügitulu
on suurem kui 1 miljon eurot |
226 | 269 | +19 ![]() |
+7 ![]() |
Hõivatute arv | 17 465 | 18 794 | +8 ![]() |
+3 ![]() |
Müügitulu (€) | 2 548 534 600 | 3 731 900 600 | +46 ![]() |
+12 ![]() |
Ärikasum (€) | 150 307 600 | 355 898 100 | +137 ![]() |
+19 ![]() |
Eksport (€) | 1 355 631 956 | 1 872 699 086 | +38 ![]() |
+10 ![]() |
Ettevõte | Põhitegevusala | Asutatud[5] | Müügitulu (2022 IV kvartal, mln €)[6] | Töötajate arv (2022 I poolaasta)[6] | Suurim omanik[7] | Omanike (suurima) koduriik[5] | |
---|---|---|---|---|---|---|---|
1 | Stora Enso Eesti AS | Saematerjali tootmine | 1990 | 110,6 | 740 | Stora Enso Oyj | Soome |
2 | Barrus AS | Spooni ja puitplaatide tootmine | 1993 | 42,2 | 300 | Joscar ApS | Monaco |
3 | Viljandi Aken ja Uks | Puidust uste ja akende tootmine | 1990 | 35,9 | 616 | GREGORIUS INVEST OÜ | Eesti |
4 | Osaühing Harmet | Kokkupandavate puitehitiste tootmine | 1997 | 35,2 | 595 | Osaühing Rosier Team | Eesti |
5 | Warmeston OÜ | Puidust tarbe- ja dekoratiivesemete tootmine | 2003 | 32 | 80 | OÜ ACROBALTIC
Osaühing Trailborg |
Eesti |
6 | JELD-WEN EESTI AS | Puidust uste ja akende tootmine | 1997 | 29,2 | 605 | JELD-WEN EUROPE LTD | USA |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.