From Wikipedia, the free encyclopedia
Proxima Centauri d (või Proxima d) on eksoplaneet, mis tiirleb ümber punase kääbustähe Proxima Centauri. Proxima Centauri on Päikesele lähim täht ja osa Alpha Centauri kolmiktähesüsteemist. Proxima Centauri d on koos kahe teise Proxima Centauri süsteemi planeediga Päikesesüsteemile lähim teadaolev eksoplaneet, mis asub umbes 4,2 valgusaasta (1,3 parseki; 40 triljoni kilomeetri) kaugusel Kentauri tähtkujus. Esimesed märgid eksoplaneedist ilmnesid 2020. aasta Proxima b massi uurimisel väga suure teleskoobiga saadud radiaalkiiruse andmetes nõrga 5,15-päevase signaalina. Teadlased pakkusid signaali eksoplaneedi kandidaadiks 2022. aastal.
![]() Kunstniku kujutis Proxima Centauri d-st | |
Orbiidi omadused | |
---|---|
Tiirlemisperiood | 5,122 päeva |
Füüsikalised omadused | |
Mass | 0,26±0,05 Maa massi |
Pinnatemperatuur | ~87 °C |
Ajalugu | |
Avastamise aeg | 2020 |
Proxima d mass moodustab vähemalt veerandi Maa massist ning tiirleb oma tähest umbes 0,029 aü kaugusel, tehes tiiru ümber tähe iga 5,1 päeva järel.[1] See on Proxima Centauri süsteemi kõige vähem massiivne ja ematähele lähim teadaolev planeet. See on 2022. aasta seisuga väikseimaid tuvastatud eksoplaneete ning väikseim radiaalkiiruse meetodil tuvastatud eksoplaneet.[2][3] Kuigi Proxima d tiirleb oma tähele liiga lähedal, et olla elamiskõlblik, on teoreetiliselt võimalik, et Proxima d-l on eluks sobiliku temperatuuriga polaaralad.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.