Eksogeensed protsessid
From Wikipedia, the free encyclopedia
Eksogeensed protsessid on geoloogilised protsessid, mille liikumapanevaks jõuks on Päikeseenergia.
Eksogeensete protsesside toimel reljeef tasandub. Sellele töötavad vastu endogeensed protsessid, mis tekitavad reeglina järsemaid pinnavorme.
Eksogeensed protsessid võib jagada kolme rühma:
- Murenemine, mis jaotub omakorda keemiliseks murenemiseks ehk porsumiseks ja füüsikaliseks murenemiseks ehk rabenemiseks. Murenemine on kivimeid purustavate protsesside kogum. Näiteks vesi, mis on kogunenud kiviprakku, paisub külmudes ja seega murendab kivimit. Murenemine peenestab kivimeid ja teeb sellega võimalikuks nende transpordi ehk ärakande.
- Kulutus ehk denudatsioon on murenemisproduktide ümberpaigutumine ja vahetu kivimite lõhkumine selle käigus. Näiteks Soome skäärrannik koosneb mandrijää poolt kulutatud aluspõhjalistest kivimitest.
- Settimine ehk akumulatsioon on murenemisproduktide kuhjumine. Kuhjevormid on näiteks moreenist koosnevad oosid. Moreen on murenemisproduktiks, mida on mandrijää poolt edasi kantud.
Eksogeensed protsesse võib jagada ka üksiku reljeefi kujundava teguri alusel:
- voolava vee ehk fluviaalsed protsessid
- tuuletekkelised ehk eoolsed protsessid
- merelised ehk mariinsed (ka järvelised ehk limnilised) protsessid
- mäestiku- ja mandriliustiku ehk glatsiaalsed protsessid
- liustiku sulamisvete ehk glatsiofluviaalsed ning glatsiolakustrilised protsessid
- igikeltsatekkelised ehk krüogeensed protsessid
- organogeensed protsessid
- antropogeensed ehk tehnogeensed ehk inimtekkelised protsessid.