From Wikipedia, the free encyclopedia
Ballenstedt on linn Saksamaal Saksi-Anhaltis Harzi kreisis. Linn paikneb Harzi mäeaheliku põhjanõlval, umbes 10 km Quedlinburgist kagus. Omavalitsusse kuuluvad Badeborni ja Oppenrode külad. Turismimarsruut Romaani tee läbib Ballenstedti.
![]() | See artikkel vajab toimetamist. (September 2012) |
Ballenstedti on esmamainitud 1030. aasta tegudes, mille pani toime krahv Esico von Ballenstedt, ühe krahv Adalberti, kes pidas Nienburgi kloostri foogti ametit, ja Saksi Ostmarki markkrahvi Hodo I tütre Hidda poeg. Esicot (~1000–1059/60) peetakse Askania dünastia esiisaks. Ta püstitas Ballenstedtis kabeli, mis pühitseti 1046. aastal keiser Heinrich III juuresolekul pühakutele Pankratiusele ja Abundiusele. Esico poeg krahv Adalbert II andis Ballenstedti aastal 1073 Nienburgi kloostrile. Tema järeltulija Albrecht Karu, Brandenburgi marki esimene valitseja, rajas samas benediktiini kloostri ja maeti aastal 1070 kloostri kiriku krüpti. Albrechti monument paikneb linna pargis.
Tugevasti kahjustatuna Saksa talurahvasõja ajal ilmalikustati klooster aastal 1525 Askania dünastiast Anhalt-Kötheni vürsti Wolfgangi poolt reformatsiooni sisseviimisel. Wolfgang valis Ballenstedti residentsiks ja andis sellele aastal 1543 linnaõigused. Protestantliku Taani kuninga Christian IV toetamise eest Kolmekümneaastase sõja ajal rünnati ja rüüstati Ballenstedti Albrecht von Wallensteini vägede poolt aastal 1626.
Pärast sõda ehitati linn ja loss uuesti üles Askania dünastiast Anhalt-Bernburgi vürstide suveresidentsiks. Aastal 1765 viis vürst Friedrich Albrecht oma residentsi täielikult Bernburgist Ballenstedti ja juhatas sisse õitsenguaja, sealhulgas kuulsa lossiteatri püstitamine aastal 1788, vanima teatri Saksi-Anhaltis ja meka heliloojatele, nagu Albert Lortzing ja Ferenc Liszt.
Anhalti hertsogkonna osana aastast 1863 sai Ballenstedt tuntuks rahamuredeta vanurite elupaigana, nagu hertsoginna Friederike von Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburg, kes suri Ballenstedti lossis aastal 1902, või maalikunstnik ja kirjanik Wilhelm von Kügelgen, kelle maja on nüüd muuseum.
Ballenstedt paikneb Bundesstraße (riigimaantee) 185 ääres, mis viib Bundesstraße 6 ja Bundesautobahn 14 juurde. Rongiliiklus katkes aastal 2003. Väike asfalteeritud maandumisrada on umbes 5 km kaugusel linnast.