13. aprill on Gregoriuse kalendri 103. (liigaastal 104.) päev. Juliuse kalendri järgi 31. märts (1901–2099).
Maailmas
- 716 – Leo III kuulutas end Theodosios III vastu Bütsantsi keisriks[4]
- 1059 – paavst Nikolaus II andis välja dekreedi, mille järgi võivad paavsti valida ainult kardinalid.
- 1147 – paavst Eugenius III kuulutas bullaga "Divina dispensatione" ristisõja Läänemere regiooni paganatest slaavlaste vastu ja määras ristisõja juhiks Havelbergi piiskopi Anselmi. Paavsti otsusega järgnes Läänemere regioonis senisele rahumeelsele misjoniperioodile ristisõdade ajajärk.
- 1204 – Neljas ristisõda: Ristisõdijad vallutasid Bütsantsi pealinna Konstantinoopoli ning tapsid järgnenud rüüstamiste käigus umbes 2000 elanikku.
- 1528 – paavst Clemens VII moodustas komisjoni, mille ülesandeks jäi otsustada, kas Inglise kuninga Henry VIII abielu Aragóni Catherine'iga on seaduslik.
- 1589 – Francis Drake ja John Norris alustasid Suurbritanniast 150 laeva ja 18 000 mehega sõjaretke Portugali.
- 1598 – Prantsuse kuningas Henri IV allkirjastas Nantes'i edikti, mis tagas hugenottidele laialdase usuvabaduse.
- 1605 – Boriss Godunovi surma järel sai Vene tsaariks Fjodor II.
- 1742 – Dublinis kanti esimest korda ette Georg Friedrich Händeli oratoorium "Messias".
- 1772 – Warren Hastings nimetati Bengali kuberneriks Indias.
- 1796 – Prantsuse väed Napoleon Bonaparte'i juhtimisel võitsid Põhja-Itaalias Millesimo lahingus austerlasi.
- 1848 – Sitsiilia kuulutati Napolist sõltumatuks.
- 1868 – Briti väed vallutasid Robert Napieri juhtimisel Etioopia linna Magdala.
- 1876 – Osmanite riik kuulutas välja riigi pankroti.
- 1909 – Konstantinoopolis puhkes ülestõus Muhameedliku Liidu võimu vastu.
- 1918 – Soome kodusõda: sakslased vallutasid Soome Punakaardi käest Helsingi.
- 1924 – Kreekas toimus rahvahääletus vabariigi väljakuulutamise üle.
- 1941 – Teine maailmasõda: Jaapan ja Nõukogude Liit sõlmisid neutraliteedilepingu.
- 1943 – Teine maailmasõda: Saksamaa ringhääling teatas, et Smolenski lähedal Katõni metsas on leitud Nõukogude Liidu vägede poolt tapetud poola sõjavangide massihaud.
- 1945 – Nõukogude 4. Kaardiväearmee viis lõpule Viini vallutamise.[5]
- 1946 – Prantsusmaa parlament võttis Marthe Richardi algatusel vastu bordelle keelustava seaduse.
- 1946 – Nõukogude Liidu ministrite nõukogu määruse kohaselt tuli kõik eestlastest, lätlastest ja leedulastest sõjavangid saata oma liiduvabariigi territooriumile ja rakendada seal "rahvamajanduse ülesehitamisel".
- 1961 – ÜRO Peaassamblee mõistis hukka Lõuna-Aafrika Vabariigi apartheidipoliitika.
- 1967 – toimus The Rolling Stonesi esimene kontsert raudse eesriide taga – Varssavis.
- 1975 – Vietnami sõda: Lõuna-Vietnami Mekongi deltas toimusid verised lahingud, kuna kommunistid alustasid pealetungi Xuan Loci linna vallutamiseks.
- 1975 – Liibanonis algas kodusõda.
- 1976 – Soomes plahvatas laskemoonatehas, hukkus 45 ja vigastada sai 7 inimest.
- 1986 – Gangese jõe ääres toimusid hindu palverändurite usupidustused, kus tallati surnuks 46 inimest, 39 sai vigastada.
- 1986 – Johannes Paulus II külastas esimese paavstina Rooma sünagoogi.
- 1989 – seitse aastat põlu all olnud Poola ametiühinguliit Solidaarsus esitas registreerimistaotluse.
- 1990 – NSV Liidu president Mihhail Gorbatšov tunnistas, et NSV Liidu võimud hukkasid Poola sõjavangid Katõnis.
- 1990 – NSV Liidu president Mihhail Gorbatšov esitas Leedule ultimaatumi, milles kästi 15 päeva jooksul tühistada iseseisvusdeklaratsioon või Leedu vastu kehtestatakse majandusblokaad.
- 1991 – Liguuria meres Itaalia Riviera lähistel toimus põlevas ja pooleldi põhjavajunud naftatankeril kolm plahvatust.
- 1993 – süüdistatuna riigireetmises, astusid kohtu ette kaksteist meest, kes korraldasid 1991. aastal Nõukogude Liidus riigipöördekatse.
- 1994 – Iisraelis Hadera linna bussis plahvatas palestiinlasest suitsiiditerroristi pomm, surma sai 6 ja vigastada 28 inimest.
- 1996 – Lääne-Aafrika poliitikute vahendusel pidasid sõjajalal Libeeria osapooled rahuläbirääkimisi, mille tulemusena põgenes riigist 1500 välismaalast.
- 1996 – Brüsselis toimus konverents, kus otsustati anda Bosnia ülesehituseks 1,23 miljardit dollarit.
- 1997 – paavst Johannes Paulus II palvetas Sarajevos kohalike katoliiklaste, moslemite ja õigeusklike eest.
- 1999 – Jugoslaavia väed tungisid Albaaniasse, hõivasid lühikeseks ajaks piirilähedase küla ja pidasid lahinguid Albaania armeeüksustega.
Pikemalt artiklis Sündinud 13. aprillil
- 1519 – Katariina di Medici, Prantsusmaa kuninganna
- 1743 – Thomas Jefferson, Ameerika Ühendriikide kolmas president
- 1769 – Sir Thomas Lawrence, inglise maalikunstnik
- 1771 – Richard Trevithick, inglise insener, lokomotiivi leiutaja
- 1885 – Juhan Kukk, eesti poliitik
- 1892 – Robert Watson-Watt, šoti insener, radari leiutaja
- 1906 – Samuel Beckett, iiri kirjanik (Nobeli kirjandusauhind 1969)
- 1924 – Stanley Donen, USA filmilavastaja
- 1939 – Seamus Heaney, iiri kirjanik (Nobeli auhind 1995)
- 1941 – Michael Stuart Brown, USA geneetik (Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind 1985)
- 1950 – William Sadler, ameerika näitleja
- 1955 – Ingmar Kurg, eesti teoloog, vaimulik ja kirjastaja
- 1955 – Irina Hakamada, Venemaa poliitik
- 1960 – Rudi Völler, saksa jalgpallur ja treener
- 1963 – Garri Kasparov, vene maletaja
- 1965 – Nina Gavriljuk, vene murdmaasuusataja
- 1978 – Carles Puyol, hispaania jalgpallur
Pikemalt artiklis Surnud 13. aprillil
- 1605 – Boriss Godunov, Vene tsaar
- 1695 – Jean de la Fontaine, prantsuse kirjanik
- 1904 – Stepan Makarov, Vene sõja-mereväelane, okeanograaf, polaaruurija, laevaehitaja
- 1912 – Ishikawa Takuboku, jaapani kirjanik
- 1918 – Jüri Vilms, eesti riigimees
- 1918 – Lavr Kornilov, Vene sõjaväelane
- 1930 – Eduard Miller, Eesti politseinik
- 1937 – Ilja Ilf, vene kirjanik
- 1939 – Hans Leinsaar, Eesti raadioringhäälingu direktor
- 1942 – Jaan Reinbach, eesti advokaat
- 1942 – Anton Uesson, eesti insener ja poliitik
- 1944 – Cécile Chaminade, prantsuse helilooja
- 1945 – Aleksandr Kosmodemjanski, Nõukogude sõjaväelane
- 1966 – Carlo Carrà, itaalia maalikunstnik
- 1969 – Alfred Karindi, eesti helilooja, organist ja koorijuht
- 1971 – Juhan Smuul, eesti kirjanik
- 1983 – Mercè Rodoreda, katalaani kirjanik
- 1997 – Voldemar Väli, eesti maadleja
- 1999 – Willi Stoph, Saksa DV poliitik ja riigitegelane
- 2004 – Lembit Verlin, eesti helilooja, koorijuht ja pedagoog
- 2008 – Mart Kull, eesti arst ja arstiteadlane
- 2015 – Günter Grass, saksa kirjanik ja Nobeli kirjandusauhinna laureaat
- 2018 – Miloš Forman, Tšehhi ja Ameerika Ühendriikide filmilavastaja ja stsenarist
- 2019 – Lydia Wideman-Lehtonen, soome murdmaasuusataja
Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 143
Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 157
"Preisi Prits" Tallinnas. Rahvaleht, 14. aprill 1937, nr. 44, lk. 4.
David Vseviov (2004). Bütsantsi keisrid. Valitsejad purpuris. Tallinn: Kunst.