From Wikipedia, the free encyclopedia
Łuniniec (transkribeerituna Luninets) on linn Valgevenes Bresti oblastis, Łuninieci rajooni halduskeskus. Leedu keeles Luninecas. Łuniniec on raudteede sõlmpunkt, sealt hargnevad liinid Baranavičy, Bresti, Kalinkavičy ja Sarni suunas.
Łuniniec | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
![]() | |||||
Pindala: 55,0 km² ![]() | |||||
Elanikke: 23 592 (1.01.2024)[1] ![]() | |||||
Koordinaadid: 52° 15′ N, 26° 48′ E | |||||
Asulat on esmamainitud nimega Mały Łulin (Малы Лулін), hiljem on kasutatud nimesid Łuliniec (Лулінец) ja Łuniniec Mały (Лунінец Малы). Tänapäevast nimekuju on kasutatud esimest korda 1561. aastal.
Łuniniecis on toiduainetetööstus, seal töödeldakse puitu ja valmistatakse ehitusmaterjale. Tähtsaim ettevõte on elektrimootorite tehas, kus mootoreid ka remonditakse.
Linnas asub koduloomuuseum. Vaatamisväärsusteks on veel katoliku kirik (1931) ja õigeusu kirik (1912–1921).
Łuninieci on esmamainitud 1449. aastal. Esimesed teadaolevad omanikud olid Niemirowiczid. 1552. aastal ostsid asula Dowojnod. Asula kuulus Navahradaki vojevoodkonda ja Navahradaki maakonda. 1580. aastaks olid asula omanikuks saanud Drucki-Lubeckid.
Alates 1580. aastast vahetusid omanikud kiiresti – Snouskised, Salamjaretskid, Klačkovnad, Narutowiczid ja 1595. aastal Kuncewiczid. 1617. aastal omandasid asula Dalmatid ja 1622. aastal kingiti Łuniniec Dziatłava kloostrile.
1793. aastal läks asula teisel Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu. Łuniniec hakkas kuuluma Minski kubermangu. 1842. aastal kloostri maad riigistati. Asula hakkas arenema pärast raudteede valmimist 1880. aastatel. Asulasse rajati depoo ja postkontor.
1921. aastast oli Łuniniec Poola koosseisus, 1939. aastal liideti Valgevene NSV-ga. Linnaõigused sai asula 1940. aastal, ühtlasi sai Łuniniecist rajoonikeskus. 1970. aastatel ehitati sinna suur elektrimootorite tehas.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.