From Wikipedia, the free encyclopedia
Massemord (massakre) er handlingen at myrde et stort antal mennesker på kortere tid. Massemord kan begås af enkelte eller organisationer.
Udtrykket kan henvise til spreemordere, som iværksætter en enkelt forfærdig handling mod deres ofre, eller til seriemordere, som myrder mange, men ikke nødvendigvis på samme tid.
De største massemord i historien har været forsøg på at udrydde hele grupper ofte pga. etnisk eller religiøs baggrund. Nogle af disse massemord er folkedrab eller forbrydelser mod menneskeheden. Det har ført til få eller slet ingen domfældelser.
Uden for politisk sammenhæng, kan udtrykket ”massemorder” betyde drab på flere mennesker: skydning af flere under et røveri eller antænding af fyldt natklub. Det er et flertydigt udtryk, i stil med seriemord og spreemord.
Massemord kan begås på familie, kolleger, studerende eller tilfældige fremmede. Mordernes motiver kan være raseri, økonomisk vinding, religiøs fanatisme og sindssygdom. .[1] Mange andre motiver er mulige, deriblandt opmærksomhed eller berømmelse. [2][3][4].
En medarbejder som angriber sine kolleger, bliver kaldt ”misfornøjet medarbejder”, men det er ofte misvisende, for mange gerningsmænd er fyret fra deres arbejde, og møder op bevæbnet til tænderne og dræber deres tidligere kollegaer.[kilde mangler]
I modsætning til seriemordere, er der sjældent et seksuelt motiv til individuelle massemord, men med undtagelse af Sylvestre Matuschka, en østriger som vist opnåede seksuel nydelse ved at sprænge tog i luften med dynamit. Hans dødbringende seksuelle fetish kostede 22 mennesker livet, før han blev fanget i 1932.[kilde mangler]
Ifølge Loren Colemans bog Copycat Effect har presseomtale om mangfoldig død tendens til at fremprovokere flere,[5] hvad enten det er på arbejdsplads, skoler eller masseselvmord.
I de seneste år har terrorister udført massemord for at skræmme samfundet eller for at henlede opmærksomheden på deres sag. Større terroristhændelser som involverer massemord med mere end 76 ofre: