From Wikipedia, the free encyclopedia
Sejmen i Republikken Polen (polsk: Sejm Rzeczypospolitej Polskiej) er underhuset i det polske parlament. Sejmen består af 460 deputerede, (polsk: Poseł ~ dansk: udsending). Sejmen vælges ved almindelig afstemning, og ledes af "marskal af Sejmen" (polsk: Marszalek Sejmu).
Sejmen i Republikken Polen Sejm Rzeczypospolitej Polskiej | |
---|---|
9. term | |
![]() | |
Type | |
Type | Underhus i Polens parlament |
Historie | |
Grundlagt | 1347 (som Sejm af kongeriget Polen) 1989 (Som Underhuset i den 3. og nuværende republik) |
Ledelse | |
Marskal af Sejm af Republikken Polen | Elżbieta Witek, PiS siden 9. August 2019 |
Stedfortrædende marskalk | Małgorzata Gosiewska, PiS Ryszard Terlecki, PiS Małgorzata Kidawa-Błońska, KO Włodzimierz Czarzasty, Lewica Piotr Zgorzelski, KP |
Struktur | |
Pladser | 460 |
![]() | |
Politiske grupper | Regering (235)[1]
Opposition (224)
Andre (2)
|
Valg | |
Sidste valg | 13. Oktober 2019 |
Mødested | |
Mødesalen i det polske Sejm | |
Hjemmeside | |
https://www.sejm.gov.pl/ | |
![]() |
For den russiske flod, se Sejm (flod) |
Polen |
![]() Denne artikel er en del af: |
|
|
Andre lande • Politik |
I Kongeriget Polen henviste Sejm til det samlede tre-kammer parlament i Polen, der omfattede underhuset (Forsamlingen af udsendinge, polsk: Izba Poselska), overhuset (Senatet, polsk: Senat) og kongen. Siden Den anden polske republik (1918-1939) har Sejm henvist til underhuset i parlamentet; overhuset kaldes Senat.
Efter Lublinunionen i 1569 indgik kongeriget Polen, gennem en personalunion med Storfyrstendømmet Litauen, i Den polsk-litauiske realunion, og Sejmen blev suppleret med nye deputerede fra den litauiske adel. I "Republikken af to Nationer" fastholdtes tre-kammer parlament med Sejmen, Senatet og kongen. I de første årtier af 1500-tallet etablerede Senatet sin forrang for Sejmen, men fra midten af 1500-tallet og fremefter blev Sejmen et meget kraftfuld repræsentativt organ for szlachta (den 'midterste adel'). Snart begyndte Sejmen alvorligt at begrænse kongens beføjelser. Dens kamre forbeholdt de endelige beslutninger i lovgivning, beskatning, budget og økonomi (herunder militære midler), udenrigsanliggender, og udnævnelse af adel.
I 1573 vedtog Sejmen Warszawakonføderationen, der garanterede religiøs tolerance i Realunionen. Det sikrede et tilflugtssted for dem, der flygtede fra reformations og modreformations krigene i Europa.
I 1500-tallet var flertalsafgørelser det mest almindelige system ved afstemning; ingen enkeltperson eller lille gruppe turde forhindre vedtagelser. Med den polske adels stigende magt blev princippet om enstemmighed genindført med liberum veto (dansk: ~ det frie veto). Fra midten af 1600-tallet blev liberum veto brugt til stort set at lamme Sejmen og bragte Realunionen på randen af sammenbrud. Et forslag blev erklæret ugyldigt, hvis de deputerede ikke var i stand til at nå frem til en enstemmig afgørelse inden seks uger (længden på en samling), og alle Sejmens øvrige vedtagelser annulleret.
Liberum veto blev endeligt afskaffet ved vedtagelsen af Polens 3. maj forfatning i 1791, som Sejmen krævede fire år til at udbrede og vedtage. Forfatningens vedtagelse og de langsigtede konsekvenser skabte grundlaget for Østrig-Ungarns, Ruslands og Preussens opdeling af den polsk-litauiske realunion, der satte en stopper for mere end 300 års polsk parlamentarisk tradition.
Det skønnes at Sejmen blev afholdt 240 gange mellem 1493 og 1793, og de samlede forhandlinger tog 44 år[3].
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.