herregård sydøst for Odense From Wikipedia, the free encyclopedia
Sanderumgård er en gammel hovedgård, der nævnes første gang i 1468. Gården ligger i Davinde Sogn i Åsum Herred i Odense Kommune. Hovedbygningen er opført i 1870-1872 ved arkitekt Hans J. Holm, og parken er på 15 hektar.[1]
Sanderumgård Gods er på 919 ha[2] landbrug, og med skovbrug er arealet 1100 hektar. Heraf ejes også dele af jorde der tidligere tilhørte Vejrupgård.[3]
foged Tue Skytte
Johan Bülow havde, kort inden han 1793 faldt i unåde ved hoffet og blev afskediget, købt Sanderumgaard hvor han på et 40 tønder land vandrigt areal påbegyndte anlæggelsen af det, der med tiden skulle blive et fint dansk eksempel på et romantisk haveanlæg.[5] Da det er et veldokumenteret anlæg[6], har man med støtte fra blandt andet kulturarvsstyrelsen[7] kunnet gennemføre en restaurering, der kulminerede med dronningens tilstedeværelse ved den nye indvielse i maj 2010.[8]
Bülow havde som kronprins Frederiks rådgiver på Frederiksberg Have og Marienlyst Slot med slotsgartner Johan Ludvig Mansa fået kendskab til de nye ideer fra England for udformningen af haveanlæg. Han var bekendt med værker af Rousseau, Voltaire, C.C.L. Hirschfelds Theorie der Gardenkunst (1779-1785) og Horace Walpoles Essay on modern gardening (1771). Bülow var ganske vist amatør som haveanlægger, men alligevel godt funderet til det store projekt der varede til hans død i 1828.[9] Han noterede omkring 1810 i sin dagbog:
„ | I den Tid jeg har beboet dette Sted, har jeg gjort alt, der stod i min Magt for at gjøre Godsets Bønder lykkelige. Hele Godset har jeg på min Bekostning udskiftet, Gaarde og Huse har jeg udflyttet og opbygget - Skovene har jeg fredet, mange 1000 Træer plantet og opelsket i samme, mange 100 Favne Steengjærde og flere 1000 Favne Jordvolde sat og beplantet, nye Veje anlagt o.s.v." | “ |
— Citeret fra Scavenius, s. 276 |
Før Bülow gik i gang med at anlægge sin have, havde der i Danmark allerede været adskillige omlægniger fra barokhaver efter fransk mønster til engelskinspirerede landskabelige haver.
Elling taler om en overgangsfase i 1760'erne hvor barokhaven blev blødt op, "... at en ny Opfattelse af Havens Væsen saa smaat begynder at faa Udtryk".[10] I 1780'erne begyndte omlægningerne for alvor[11], støttet af udgivelsen af Hirschfelds Theorie der Gardenkunst - der blev "en Bibelbog for alle Dyrkere af den frie Havekunst" - med Dronninggaard 1781-86, Søndermarken 1785-88, fra 1790'erne Liselund og Marienborg på Møn og fra omkring 1794 Bülows Sanderumgaard på Fyn.
Der havde i England i begyndelsen af 1700-tallet udviklet sig en sammenhæng mellem deisme, frimureri og udformningen af de landskabelige haveanlæg[12], ikke mindst hvad angik de elementer af forskellig art de blev udstyret med i form af antikke bygværker som templer, søjler, obelisker og andre haveelementer. I en senere fase kom også kinesiske lysthuse og pavilloner, norske og schweiziske hytter, eremitboliger, runesten, urner og andet, (se garden follies). Mange af disse elementer indgik også i Bülows have.[13]
Man har betragtet Bülows have som et af kun tre eksempler i Danmark og Slesvig-Holsten på en frimurerhave. De to andre er Carl af Hessens Louisenlund i Slesvig og Mindelunden ved Jægerspris Slot som Wiedewelt havde været involveret i. Han havde set engelsk havekunst på en rejse 1768-69 og var frimurer.[14] Tilknytningen til den frimureriske symbolverden udtrykkes ikke lige tydeligt i de tre haver.[15] I Louisenlund er det meget tydeligt, man skulle kunne holde logesammenkomster. Westengaard karakteriserer haven som nærmest anmassende i sit udtryk.[15] Haven ved Jægerspris er så afdæmpet, at den stiller krav til viden om den særlige symbolverden. Bülow giver en mere personlig tolkning i sin have ved Sanderumgaard; man får et glimt af symbolerne, så tankerne sættes i gang. Dog bliver symbolikken tydelig ved eremithytten "Tankefuld" med dens memento mori: Et kranium på en hylde og et skilt over indgangsdøren: "Døden er vis! Dødens Time er uvis!"[15],[6]
Christian Molbech besøgte Bülow på Sanderumgaard i juni 1813 og nedfældede sine indtryk for datoen Den 7de Iunius i bogen Fragmenter af en Dagbog skreven paa en Reise i Danmark 1813, udgivet 1815.[16]
Molbech indleder sin skildring med at beskrive to hovedformål "to fortræffelige Øiemed" man kan have ved anlæggelse af kunstige lysthaver:
Molbech har meget godt at sige om disse ældre anlæg, "... men det er ikke min Hensigt, her at skrive deres Forsvar; skiøndt jeg ikke negter, det stundom fortryder mig, naar man ubilligen nedsætter og foragter dem, uden anden Grund end den, at de ere gammeldags."
Sanderumgaard falder i den anden kategori, de naturefterlignende anlæg.
Han roser stedets ejer for at have været i stand til at forvandle det sted, han ankom til netop tyve år før Molbechs besøg. :"... et Sted, hvis Beskaffenhed syntes at modsætte sig al Forædling og Forskiønnelse." (s. 66) For lysthaver i denne kategori er formålet:
Hvis man derfor kender forudsætningerne for Sanderumgaards have "...vil [Ingen] giennemvandre den uden Fornøielse, Ingen forlade den utilfredsstillet, der blot ikke kommer til den med andre Fordringer, end saadanne, som Stedets Natur og Beliggenhed tillod Konsten at opfylde. ..." (s. 68)
Inden Molbech begav sig ud på den lille vandring, skildrede han udsigten fra det værelse han boede på under opholdet.
Molbechs beskrivelse fra opholdet juni 1813:
Syv år tidligere besøgte to unge malere også Sanderumgaard og tegnede udsigten fra deres gæsteværelse. Oluf Bagge med en tegning i Bülows "kunstbog" For Kunstnere og Kunstelskere[17]; Eckersberg med en lille tegning, nu på Fuglsang Kunstmuseum.
Molbech trådte ud i haven fra hovedbygningens sydside, drejede mod venstre, mod øst, og dernæst mod nord og mødte dér "Havens Oldefader" [...] en ærværdig Alm" (elm): "Glade hilse vi dette stolte Træ, og ønske, i det vi forlade dets Skygger, at ingen Omskiftning i Haven maa bortrydde dens ærværdigste Prydelse". På gården forsøger man stadig at bevare denne 'oldefader'.[21]
Om hytten Sommerlyst skriver Elling, at den sammen med Liselund "... er Hovedrepræsentanterne for denne Genre i Lysthusarkitektur, mønstergyldige Løsninger af den sammensatte Opgave."[22] Det drejer sig om hvilke forbilleder man havde for de hytter der blev opført rundt om i haveanlæggene.
Sommerlyst havde en lille sal og to kabinetter. Molbech så dér kobberstik og malerier; han nævner Juel, Gebauer, Fru Lütken og Gielstrup.[24] Sommerlyst er en af de hytter der stadig findes - i restaureret form.[25],[26]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.