Flere oplysninger Milepæle, Tidsmarkering ...
Luk
Nu vil jeg nødigt starte en redigeringskrig med Glenn, men disse begreber -diatomit, kiselgur, tripolit. osv.- er, så vidt jeg kan se, ikke synonyme med moler. Forholdet er snarere sådan at moler er en lokal slags diatomit eller kiselgur, ligesom tripolit er. Med tilladelse vil jeg gerne rette det her tilbage igen... Fedor 3. maj 2006 kl. 12:21 (CEST)
Kilder:
- Kiselgurved Rands Fjord Ikke Moler!
- Lovændring om afgift af affald og råstoffer Kiselgur (diatomejord=diatomit) som separat fra moler
- Istidsekskursion "...diatomeer, alger med kiselskaller, der har dannet kiselgur og moler."!
- Jordartsbestemmelse "Jordarten diatomit består af encellede kiselalger og undertiden lidt ler og silt. En ældre betegnelse er kiselgur, som især har været brugt for diatomiter i interglaciale moser. En diatomittype kaldes for moler, som er betegnelsen for en Eocæn diatomit i Limfjordområdet."
Fedor 3. maj 2006 kl. 12:21 (CEST)
Jeg har fjernet oplysningerne om, at der er tale om verdens eneste forkomst. Det er forkert, se f.eks.:
De grønlandske vulkaner er heller ikke dokumenteret.--Lcl 12. jun 2007, 23:04 (CEST)
- Er du en af dem der har lært om geosynklinaler som forklaring på jordskorpens opbygning, kontra den i dag accepterede pladetektonik? Ifølge pladetektonikken åbnede Nordatlanten sig i Eocæn og en tusind kilometer lang grønlandsk/norsk sprækkevulkan sendte tonsvis af aske ned over det nuværende Danmark. Ifølge den nu opgivede geosynklinale forklaring måtte man opfinde en vulkan i Skagerak som Mors' og Furs askedonor.
- Moler er det danske dagligdags navn for diatomit, sensu stricto er der tale om verdens eneste forekomst. Med venlig hilsen Necessary Evil 13. jun 2007, 11:42 (CEST)
- Nej jeg er fra tiden med skabelsesberetningen ;-)
- Diatomit som sediment findes en række steder på jorden, se link til USGS opgørelse over diatomitforekomster, men ligesom Faxekalk kun findes i Faxe, så findes Moler sensu stricto kun ved Limfjorden. Det synes jeg bare ikke er relevant.
- Med hensyn til åbningen af Atlanterhavet og nordamerikanske vulkaner, så synes jeg ikke det bør stå alene i en løsrevet sætning, men henvise til en kilde. Mig bekendt kunne der lige så godt være tale om vulkanisme i Oslograven. Åbningen af Atlanten sker jo ikke i Nordsøen men vest for det nuværende Eire. Vis mig en henvisning til, at askelagene stammer fra vulkanisme i, eller vest for den midatlantiske ryg!--Lcl 13. jun 2007, 13:09 (CEST)
- Faldt lige over denne artikel af Ziegler . På side 18 er en rekonstruktion af Nordsøen og omegen med angivelse af vulkansk aktivitet umiddelbart syd for Norge samtidig med dannelsen af European Cainozoic rift system--Lcl 13. jun 2007, 20:03 (CEST)
- "tiden med skabelsesberetningen", den var god! Jeg har to spritnye kilder om askedonorerne, Grønland og Præ-island (begge Nordatlantens åbning). Hvorfor skriver du om Nordsøen, er der ikke bare borekerner med askelag derude: "whilst thermal subsidence of the North Sea Basin and the Western Shelves continued" fra din encyclopediaofgeology-kilde lyder mere som begravelsesopvarmning. I den samme kilde er vulkanisme i Oslograven på kort dækkende Perm, 200 millioner år før Eocæn.
- Ifølge Blackwell Publishing Ltd, Geology Today, Vol. 22, No. 5, September–October 2006: Where were the volcanoes? tyder det på "The Gronau Tuff occurs near the end of the major extrusion of lavas in East Greenland", altså Grønland.
- Steen Laursen: Kæmpevulkanens fingeraftryk på Fur, Ingeniøren. - Årg. 32, nr. 24 (2006). - Sektion 1, s. 24-25 (forskning af Lotte Melchior Larsen: Askelag i moleret på Fur vidner om forhistorisk gigantisk vulkan, som har ligget som den tidligste udgave af Island)
- Med venlig hilsen Necessary Evil 15. jun 2007, 13:11 (CEST)
- Jamen så der den jo på plads. Jeg har stor respekt for Lotte og tror det gerne, hvis hun siger det:-). Hvis du har adgang til kilden kunne du måske udbygge artiklen (med henvisning til kilde)?--Lcl 15. jun 2007, 13:34 (CEST)
- Forresten: "At moleret her er så godt bevaret, skyldes alene at isen i den sidste istid lå som en kappe over området og først for ca. 10.000 år siden smeltede.". hvad så med de foregåene 54 millioner år før isen dækkede området?--Lcl 15. jun 2007, 13:39 (CEST)
- Det må være en misforståelse, den næste istid vil jo udradere Hanklit & Co. Jeg ville hellere nævne, at blotningen af moleret skyldes, at isen har høvlet de overliggende strata væk. Glaciotektonikken har frembragt de bemærkelsesværdige, strukturgeologiske folder. Necessary Evil 15. jun 2007, 14:09 (CEST)
Moler har også en lugtfjernede effekt, hvilket kunne tyde på det også indeholder zeolit. Kan dette bekræftes? Fed tekst Special:Contributions/SteffenBruhn (Brugerdiskussion:SteffenBruhn)
Hej! Jeg synes det ville være ret smart med nogle kildehenvisninger om det der står i dette afsnit. Ikke fordi jeg er skeptisk, men for at kunne læse videre i de pågældende kilder. (Denne usignerede kommentar er skrevet af Hero214. sep 2011, 12:16 (diskussion • bidrag) )
De to artikler omhandler den samme geologiske aflejring, som har det formelle geologiske navn For Formationen, men uformelt kendes som moler. Hos Larsen m.fl. (2006): Naturen i Danmark. Geologien er aflejringen side 202 beskrevet under overskriften ”Fur Formationen eller moleret”, så forfatterne må opfatte de to begreber som synonymer. Jeg vil foreslå at bevare artiklen Moler, nedlægge artiklen Fur Formationen, med redirect til Moler, og flytte dens (tilrettede) tekst over i Moler, fx til et afsnit kaldet Fur Formationen eller Stratigrafi. Venlig hilsen Jensga (diskussion) 29. jul 2017, 16:10 (CEST)
- Støtter sammenskrivning. Rmir2 (diskussion) 29. jul 2017, 16:30 (CEST)
Jeg har afvist La-nomineringen, da der er punkter på huskelisten, som ingen har reageret på siden nomineringen i april 2018. Toxophilus (diskussion) 12. jul 2019, 10:09 (CEST)