Žďár nad Sázavou je železniční stanice ve Žďáru nad Sázavou. Ve stanici se nachází tři nástupiště celkem s pěti nástupištními hranami, stanice se nachází v nadmořské výšce 585 m n. m. Stanice je druhou nejfrekventovanější stanicí v kraji Vysočina v počtu přepravených cestujících (po Havlíčkově Brodu).[zdroj?] Zprovozněna byla v roce 1953 společně s novou tratí Brno – Havlíčkův Brod, kdy sem byla zaústěna i trať z Tišnova přes Nové Město na Moravě. Původní žďárské nádraží, nacházející se 500 m severozápadně od nové stanice, v ulici Strojírenské, bylo nadále dočasně využíváno pro nákladní dopravu a do tamní výtopny zajížděly lokomotivy ke zbrojení.
Žďár nad Sázavou | |
---|---|
![]() Nádraží Žďár nad Sázavou | |
Stát | ![]() |
Kraj | Vysočina |
Město | Žďár nad Sázavou |
Souřadnice | 49°33′14,95″ s. š., 15°56′22,24″ v. d. |
![]() ![]() Žďár nad Sázavou | |
Provozovatel dráhy | Správa železnic |
Kód stanice | 370155 |
Tratě | Brno – Havlíčkův Brod, Žďár nad Sázavou – Tišnov |
Nadmořská výška | 585 m n. m. |
V provozu od | 1953 |
Zabezpečovací zařízení | RZZ AŽD 71 |
Dopravní koleje | 10 + 1 kusá |
Nástupiště (nástupní hrany) | 3 (5) |
Prodej jízdenek | ![]() |
Návazná doprava | autobus |
Služby ve stanici | ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Stanice se nachází společně s autobusovým nádražím v poloze mezi širším centrem města a areálem podniku ŽĎAS, jehož vlečka je do stanice zapojena. Staniční budova slouží zároveň jako zázemí autobusového nádraží, které je obsluhováno linkovou autobusovou dopravu (příměstské a dálkové linky) i MHD Žďár nad Sázavou. Stanice je zabezpečena reléovým zabezpečovacím zařízením AŽD 71 se světelnými návěstidly s rychlostní návěstní soustavou. Ke zjišťování volnosti kolejových úseků slouží kolejové obvody, volnost dvojité kolejové spojky na ostrovském zhlaví stanice vyhodnocují počítače náprav.[zdroj?] Stanice je obsazena výpravčím, dozorcem výhybek a operátorem železniční dopravy[zdroj?]. Cestujícím slouží dvě ostrovní nástupiště a jedno nástupiště vnější, které je bezbariérově přístupné z nádražní haly. Přístup na ostrovní nástupiště je umožněn prostřednictvím podchodu a výtahů. Podchod ústí přímo do nádražního vestibulu.[zdroj?]
Ve stanici zastavují všechny vlaky osobní dopravy, rychlíky, spěšné vlaky a osobní vlaky (v době výluky trati přes Českou Třebovou ukončené v červnu 2023 vlaky kategorie EuroCity stanici projížděly, všechny expresy dopravce RegioJet zastavovaly). Organizace dopravy v roce 2022 byla taková, že ve stanici osobní vlaky začínaly nebo končily jízdu a tranzitující cestující proto museli přestoupit.
Nádražní budovu projektoval brněnský architekt František A. Krejčí a byla realizována národním podnikem Pozemní stavby Brno v letech 1963–1964. Výtvarná výzdoba je dílem brněnského výtvarníka Bohumíra Matala. V letech 2011–2012 stanice prošla kompletní rekonstrukcí, v roce 2013 byla dokončena rekonstrukce Autobusového nádraží.[zdroj?]
Rozsah poskytovaných služeb pro oblast přepravy cestujících: