švédská princezna a sňatkem bádenská velkovévodkyně From Wikipedia, the free encyclopedia
Žofie Vilemína Švédská nebo Žofie Vilemína Holsteinsko-Gottorpská, plným jménem Sophie Wilhelmine Katharina Marie Luise Charlotte Anne (21. května 1801, Stockholm – 6. července 1865, Karlsruhe) byla rodem švédská princezna a sňatkem bádenská velkovévodkyně.
Žofie Vilemína Švédská | |
---|---|
bádenská velkovévodkyně | |
![]() Žofie Švédská od Franze Xavera Winterhaltera (1830) | |
Doba vlády | 30. března 1830 – 24. dubna 1852 |
Úplné jméno | Sofia Vilhelmina Katarina Maria Lovisa Charlotta Anna av Sverige |
Narození | 21. května 1801 Stockholm |
Úmrtí | 6. července 1865 Karlsruhe |
Předchůdce | Stéphanie de Beauharnais |
Nástupce | Luisa Pruská |
Sňatek | 1819 |
Manžel | Leopold I. Bádenský |
Potomci | Alexandrina Bádenská Ludvík Ludvík II. Bádenský Fridrich I. Bádenský Vilém Bádenský Karel Bádenský Marie Bádenská Cecilie Bádenská |
Dynastie | Holstein-Gottorp |
Otec | Gustav IV. Adolf |
Matka | Frederika Dorotea Bádenská |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Sofie se narodila jako druhé dítě/první dcera z pěti potomků švédského krále Gustava IV. Adolfa, vévody von Holstein-Gottorp, a jeho manželky, bádenské princezny Frederiky Bádenské. Její praděd byl v té době vládnoucí velkovévoda bádenský Karel Fridrich. Ihned po narození bylo dítě předáno vychovatelce královských dětí Hedvice Ulrice Delagardi (1761—1832). Vyrůstala v hlavním městě Švédska Stockholmu. Bylo jí devět let, když byl její otec, který se kromě jiného z náboženských důvodů stavěl proti Napoleonovi, roku 1809 sesazen z trůnu. Rodina byla přinucena odejít ze země a předtím, než zemi 9. prosince opustila, byla nějaký čas v domácím vězení. Jistě i tyto události měly vliv na dosud šťastné a spokojené manželství Sofiiných rodičů – roku 1812 Sofiina matka svého manžela opustila a manželství bylo posléze rozloučeno.
25. července roku 1819 se Sofie Vilemína provdala za hraběte Leopolda von Hochberg (1790–1852), nejstaršího syna Karla Fridricha Bádenského z jeho druhého, morganatického manželství s Luisou Karolinou Geyer von Geyersberg. Sofiina matka Frederika Bádenská byla vnučkou Karla Fridricha, Leopold byl tedy Sofiin prastrýc z druhého kolena. Tento svazek byl uzavřen především proto, aby Leopold, dosud považovaný ne za zcela "rovnocenného", měl po svém boku manželku, jejíž původ a postavení by odpovídaly skutečnosti, že Leopold se stal roku 1818 následníkem bádenského trůnu (poté, co všichni jeho starší mužští příbuzní z vládnoucí větve bádenské dynastie zemřeli, nezůstavivše dědiců).
Přesto však, že sňatek Sofie Vilemíny a Leopolda byl uzavřen na základě politických důvodů, vedl v prvních letech manželství bádenský následnický pár harmonický život. Do nástupu Leopolda na bádenský trůn v roce 1830 přišli na svět dcera a čtyři synové, poté ještě další tři děti:
Současníci popisovali Sofii Vilemínu jako moudrou a poslušnou ženu, avšak jako strohou matku. Vstávala záhy a chodila pozdě spát, vedla čilou korespondenci se svými příbuznými po celé Evropě. Zajímala se o umění, vědu i politiku, byla informována o všech politických událostech v Evropě. Vedla aktivní korespondenci s řadou politiků v Německu.
Velkovévodkyně trvala na tom, aby její synové sloužili v rakouské armádě. Doufala v to, že by se její bratr Gustav mohl vrátit do Švédska a usednout tam na trůn, jehož byl pravým dědicem, k tomu však nedošlo.
Za revoluce v roce 1848/1849 byla panovnická rodina vyhnána z Karlsruhe a usadila se ve Štrasburku, zpět se mohla vrátit až v roce 1849. V roce 1852 vyjádřil stávající švédský panovnický dům Bernadotte přání smířit se s bývalou švédskou královskou dynastií Vasa, princezna Sofie Vilemína však rozhodně odmítla jakékoli setkání. Nakonec se však přesto se roku 1863 setkala se švédským korunním princem Oskarem a jeho manželkou Sofií Nasavskou. Setkání bylo úspěšné: Sofie Vilemína se švédským následnickým párem vstřícně komunikovala, vyptávala se, jak se změnilo Švédsko a především Stockholm. Darovala páru medailon s iniciálou "G" (Gustav, což bylo jméno jejího bratra, ale i jedno ze jmen krále Oskara).
Manžel Sofie Vilemíny zemřel roku 1852. Na bádenský trůn po něm usedl starší z jejich synů Ludvík, který však trpěl duševní chorobou; zemřel roku 1856. Na trůnu ho vystřídal další syn Fridrich, který následně vládl více než půl století. Sofie Vilemína ho odradila od sňatku s baronesou Stefanií von Hensau a Fridrich se posléze oženil s dcerou pruského krále a německého císaře Viléma I. Luisou Pruskou.
Po Leopoldově smrti žila Sofie ve svém paláci v Karlsruhe až do své smrti v roce 1865 a zde byla i pochována v městském evangelickém kostele. Za druhé světové války byl její hrob otevřen a zhanoben, po válce pak byly její ostatky přemístěny do velkovévodského mauzolea v Karlsruhe.
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Sophie Wilhelmine von Schleswig-Holstein-Gottorf na německé Wikipedii.
Bádenská velkovévodkyně | ||
---|---|---|
Předchůdce: Stéphanie de Beauharnais |
30. března 1830–24. dubna 1852 Žofie Vilemína Švédská |
Nástupce: Luisa Pruská |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.