From Wikipedia, the free encyclopedia
Ústřední rada družstev (ÚRD) byla řídící organizace družstevních podniků v Československu. Byla členem Národní fronty Čechů a Slováků.
Ústřední rada družstev | |
---|---|
Nástupce | Družstevní unie ČSFR
|
Vznik | 3. srpna 1948 |
Zánik | 1990 |
Působnost | ![]() |
Mezinárodní org. | Mezinárodní družstevní aliance |
Předseda | Antonín Zmrhal (1948) |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Historie českého družstevnictví je od svého počátku v roce 1847 charakterizována velkou rozmanitostí nejenom po oborové stránce (peněžní, spotřební, výrobní, zemědělská, stavební, divadelní, spisovatelská, velkoobchodní, pro výstavbu Petřínské rozhledny atd.), ale reprezentuje i různé podnikatelské a politické zájmy (družstva napojená na politické strany). To vedlo i k vytváření nejrůznějších centrálních družstevních organizací s větší či menší odvětvovou a územní působností, reflektující spíše osobní ambice svých představitelů, nežli skutečné potřeby hnutí.
Po šesti letech fašistické okupace se družstva aktivně zapojila do obnovy válkou zničeného národního hospodářství. Nová politická situace a zkušenosti z předválečného období vedly k dohodě, že pro dosažení silného a funkčního družstevnictví je důležité ustavení jediné centrální instituce. Již v roce 1945 začali představitelé všech stávajících družstevních svazů pracovat na vytvoření Ústřední rady družstev (ÚRD). Zvláštní komise připravila zákon o ÚRD, který byl již v srpnu 1945 předán ministru práce a sociální péče. K jeho schválení však došlo až o tři roky později v červenci 1948 a to již za zcela jiné politické situace. Prvním předsedou se tak stal komunista Antonín Zmrhal, který důsledně prosazoval linii KSČ. To vedlo k postupnému začlenění celé družstevní struktury do plánovitého hospodářství.
Přes veškeré pokroucení družstevních principů, zůstala družstva jedinou trpěnou alternativou státního sektoru. I v plánovité ekonomice byla relativně hospodářsky samostatná a pokoušela se částečně konkurovat státnímu sektoru. Také ideologický tlak KSČ zde nebyl tak silný jako jinde.
Ústřední rada družstev tak stála v čele úsilí za uvolnění podnikání již koncem šedesátých a znovu osmdesátých let, ale hlavně po roce 1989. Nemusela projít složitým procesem privatizace a měla k dispozici i nemalé ekonomické zázemí a finanční prostředky. Nové vedení ÚRD v čele s předsedu Otou Karenem zajistilo rychlou ekonomickou transformaci nezemědělských družstev, která pod ÚRD spadala (spotřební, bytová a výrobní – zemědělská družstva byla převedena již v padesátých letech pod ministerstvo zemědělství ) a iniciovalo nové podnikatelské projekty.
Není proto náhodou, že první soukromou bankou po roce 1989 byla Coop Banka a první soukromou pojišťovnou Kooperativa. Ústřední rada družstev iniciovala rovněž přijetí zákona o stavebním spoření a o družstevních záložnách. Ústřední rada družstev byla v roce 1990 přejmenována na Družstevní unii České a Slovenské federativní republiky a po rozdělení Československa v roce 1993 vznikla Družstevní asociace ČR a Družstevná unia Slovenské republiky.
Název | V letech |
---|---|
Český svaz spotřebních družstev | 1969–1990 |
Český svaz výrobních družstev | 1969–1990 |
Český svaz bytových družstev | 1969–1990 |
Slovenský svaz spotřebních družstev | 1969–1990 |
Slovenský svaz výrobních družstev | 1969–1990 |
Slovenský svaz bytových družstev | 1969–1990 |
ÚRD úzce spolupracovala se samostatným Svazem družstevních rolníků, zájmovou organizací JZD.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.