univerzita v Chorvatsku From Wikipedia, the free encyclopedia
Univerzita v Záhřebu (chorvatskySveučilište u Zagrebu, latinskyUniversitas Studiorum Zagrabiensis), při svém vzniku Univerzita Františka Josefa I., je státní univerzita v Záhřebu, hlavním městě Chorvatska. Jde o největší a nejstarší univerzitu v zemi. V roce 2019 měla přibližně 70 000 studentů. Záhřebská univerzita je také významnou výzkumnou institucí s podílem přes 50 procent univerzitního výzkumu v Chorvatsku.
Stručná fakta Datum založení, Vedení ...
Záhřebská univerzita
Sveučilište u Zagrebu a Universitas Studiorum Zagrabiensis
Po zrušení jezuitského řádu papežemKlementem XIV. v roce 1773 dostala akademie novou strukturu, a to včetně rozsáhlé knihovny. V roce 1776 instituci povýšila Marie Terezie na Královskou akademii věd (lat. Regia Scientiarum Academia) s fakultami filozofie, teologie a práva. [1] Někdejší fakulty politických věd se stala součástí právnické fakulty.
Univerzita
Struktura akademie byla do značné míry zachována až do roku 1874. V roce 1861 navrhl římskokatolický biskup Josip Juraj Strossmayerchorvatský parlament zřízení univerzity v Záhřebu dříve, včetně císaře Františka Josefa I. podepsaného ve stejném roce dekretem, a 5. ledna 1874 byl ratifikován také parlamentem.
Slavnostní zahájení provozu pod názvem Univerzita Františka Josefa I. v Záhřebu proběhlo 19. října 1874. Univerzita je třetí nejstarší v maďarské částirakousko-uherské dvojmonarchie.[2] Od doby založení studovalo na univerzitě více než 200 000 studentů, kteří získalidiplom, a více než 8 000 postgraduálních studentů Ph.D.
Budova knihovny Záhřebské univerzity
Averse pamětní medaile u příležitosti otevření univerzity v roce 1874
Zadní strana medaile
19. září 2008 bylo podáno trestní oznámení na podezření z korupce u některých profesorů na obchodní a dopravní fakultě. Ti měli ve velkém měřítku dávat dobré hodnocení u zkoušek a umožňovat nezákonně obcházení vstupních testů. Policie provedla 100 prohlídkami a 21 osob bylo zatčeno. Mezi zatčenými byla také Deša Mlikotin Tomićová, předsedkyně protikorupčního výboru v chorvatském parlamentu.
Univerzita ve svých strategických dokumentech „Iskorak 2001“ a „Mezinárodní mise a politika“ (International mission and policy) vyjádřila svou vůli k mezinárodní spolupráci. V květnu 2005 přijal Senát strategický plán, který stanoví cíle, kterých chce univerzita dosáhnout. V květnu 2007 přijal Senát prohlášení na podporu mezinárodních výměnných programů.
Fakulta speciální pedagogiky a rehabilitace
Fakulty
Agronomická fakulta
Fakulta architektury
Báňská fakulta, geologie
Fakulta chemická
Fakulta elektrotechnická
Lesnická fakulta
Fakulta geodézie
Fakulta grafická
Fakulta informatiky
Fakulta katolické teologie
Kineziologická fakulta
Fakulta potravinářské technologie a biotechnologie
Fakulta strojního inženýrství
Matematická fakulta
Fakulta medicíny
Hutní fakulta
Fakulta učitelského vzdělávání
Fakulta farmakologie a biochemie
Fyzikální fakulta
Filozofická fakulta
Fakulta politologie
Právnická fakulta
Fakulta stavby lodí
Fakulta speciální pedagogiky a rehabilitace
Fakulta sportovních věd
Fakulta textilní technologie
Fakulta veterinárního lékařství
Fakulta dopravní
Ekonomická fakulta
Stomatologická fakulta
Akademie
Akademie múzických umění
Záhřebská akademie umění
Záhřebská hudební akademie
Štefan Moyzes (1797–1869), slovenský katolický duchovní, pedagog a politik
Rüegg, Walter: "European Universities and Similar Institutions in Existence between 1812 and the End of 1944: A Chronological List", in: Rüegg, Walter (Hrsg.): A History of the University in Europe. Bd. 3: Universities in the Nineteenth and Early Twentieth Centuries (1800–1945), Cambridge University Press, 2004, ISBN 978-0-521-36107-1, S. 685.
Charle, Christophe: "Patterns", in: Rüegg, Walter (Hrsg.): A History of the University in Europe. Bd. 3: Universities in the Nineteenth and Early Twentieth Centuries (1800–1945), Cambridge University Press, 2004, ISBN 978-0-521-36107-1, S. 41.