obec v okrese Klatovy v Plzeňském kraji From Wikipedia, the free encyclopedia
Obec Velký Bor (německy Groß Bor, v letech 1939–1945 Großheid) se nachází v okrese Klatovy v Plzeňském kraji. Žije zde 571[1] obyvatel.
Velký Bor | |
---|---|
Obecní úřad | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | obec |
Pověřená obec | Horažďovice |
Obec s rozšířenou působností | Horažďovice (správní obvod) |
Okres | Klatovy |
Kraj | Plzeňský |
Historická země | Čechy |
Stát | ![]() |
Zeměpisné souřadnice | 49°21′54″ s. š., 13°42′5″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 571 (2024)[1] |
Rozloha | 17,85 km²[2] |
Nadmořská výška | 452 m n. m. |
PSČ | 341 01 |
Počet domů | 225 (2021)[3] |
Počet částí obce | 3 |
Počet k. ú. | 3 |
Počet ZSJ | 3 |
Kontakt | |
Adresa obecního úřadu | Velký Bor 71 341 01 Horažďovice ouvbor@horazdovice.cz |
Starosta | Václav Zábranský |
Oficiální web: www | |
![]() ![]() Velký Bor | |
Další údaje | |
Kód obce | 557382 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Velkým Borem vede silnice II/188, ze které zde odbočuje silnice II/174. Jižně od Velkého Boru a od Jetenovic vede železniční trať Plzeň – České Budějovice (v příslušném úseku dvojkolejná), na které jsou zřízeny zastávky Velký Bor (u přejezdu silnice II/188) a Jetenovice.
První písemná zmínka o vsi pochází z roku 1283. Městečko své názvy měnilo – Bor Křížovnický, Bor Větší, aby se odlišilo od svého protějšku, Malého Boru.
Od 31. ledna 2002 obec užívá znak a vlajku.[4]
Vesnici ze severu a východu obtéká Březový potok.
Obec se skládá ze tří místních částí: Velký Bor, ležící v katastrálním území Velký Bor u Horažďovic, Jetenovice, ležící v katastrálním území Jetenovice a Slivonice, ležící v katastrálním území Slivonice, nesousedícím bezprostředně s předchozími dvěma.
Od 1. ledna 1976 do 31. prosince 1991 k obci patřily i Maňovice a od 1. července 1980 do 23. listopadu 1990 také Svéradice.[5]
V první třetině 14. století, patrně za pánů z Potštejna, byl na návrší vybudován hrad, dobytý a pobořený husity v roce 1420. Nebyl již nikdy obnoven, kamenné zdivo bylo zcela rozebráno, avšak hradní, později klášterní kostel zasvěcený svatému Burianovi zůstal zachován. Při něm byla v roce 1764 postavena mohutná budova špitálu, která se ve své hmotě dochovala dodnes. Kostel se stal jeho součástí a byl zasvěcen sv. Petru a Pavlovi. Po zrušení špitálu z něho vznikla škola, která sloužila až do roku 2001.
Na východním úpatí kopce stojí kostel sv. Jana Křtitele, původně románský (loď s půlkruhovými okénky na jižní straně), kolem roku 1300 raně goticky přestavěn, okolo roku 1500 sklenut křížovou klenbou. Barokní úpravy provedeny v 18. století. V sedmdesátých letech 20. století upraven do nynější podoby. Oltářní obraz od J. Schmidta z roku 1878, cenná je gotická socha Madony z pol. 15. století. Této Madoně byla zasvěcena dvanáctá kaple Svaté cesty z Prahy do Staré Boleslavi, která byla založena v letech 1674–1690.
V blízkosti farní budovy stál ještě v polovině 17. století rezidenční dvůr Elišky z Rýzmberka.
Východně od vesnice se nachází barokní kaplička svaté Anny se studánkou a u silnice do Jetenovic boží muka.
Ve Velkém Boru se narodil známý vynálezce pušky zadovky Sylvestr Krnka (1825) a malíř Bohumil Ullrych (1893).