obec v departementu Nord ve Francii From Wikipedia, the free encyclopedia
Valenciennes je město na severu Francie v departmentu Nord a regionu Hauts-de-France.
Valenciennes | |
---|---|
![]() Radnice | |
Poloha | |
Souřadnice | 50°21′29″ s. š., 3°31′24″ v. d. |
Nadmořská výška | 17–56 m n. m. |
Časové pásmo | UTC+01:00 (standardní čas) UTC+02:00 (letní čas) |
Stát | ![]() |
Region | Hauts-de-France |
Departement | Nord |
Arrondissement | Valenciennes |
Kanton | chef-lieu 3 kantonů |
![]() ![]() Valenciennes | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 13,84 km² |
Počet obyvatel | 43 229 (1.1.2019) |
Hustota zalidnění | 3 123,5 obyv./km² |
Správa | |
Starosta | Laurent Degallaix (2020-2026) |
Oficiální web | www |
contact | |
PSČ | 59300 |
INSEE | 59606 |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Město leží v úrodném kraji na řece Šeldě. Sousední obce jsou Bruay-sur-l'Escaut, Saint-Saulve, Marly, Aulnoy-lez-Valenciennes, Trith-Saint-Léger, La Sentinelle, Petite-Forêt a Anzin.
Archeologickými průzkumy je doloženo nejstarší osídlení lokality z období antické říše, které se nazývalo Valentiana. Město je písemně uvedeno v roce 693 v listině franského krále Chlodvíka III. z dynastie Merovejců. Verdunskou smlouvou se stalo neutrálním pohraničním městem mezi Západem a Východofranskou říší. V roce 881 bylo Henegavsko napadeno Normany, v roce 923 se Valenciennes stalo součástí Lotrinského vévodství a s ním později součástí Svaté říše římské. V roce 1006 flanderský hrabě Balduin IV. dobyl oblast Marche i město a v roce 1015 je získal lénem od krále Jindřicha II. Za epidemie moru v roce 1008 se obyvatelé modlili k Panně Marii, která je zázračně uchránila, ačkoliv sousední místa byla postižena.
Opevněnou věž Tour de la Dodenne dal postavit bavorský vévoda Albrecht II. ve 14. století. V roce 1433 připadlo Valenciennes burgundskému Nizozemí, a sním později rodu Habsburků a nakonec Španělsku. Od roku 1524 vládl městu španělský král Karel V. V roce 1552 se proti němu francouzský král Jindřich II. spojil s protestanty. Po povstání Gézů (Geusů) v roce 1566 španělský král Filip II. obsadil pevnost (citadelu) s městskou branou Porte d'Anzin. Kolem roku 1560 se město stalo centrem kalvinismu, ale brzy zvítězila protireformace. V roce 1591 zde jezuité založili školu a brzy dali postavit také kostel Sv. Mikuláše, z jezuitské koleje se vyvinula univerzita. Moderní systém kanalizace, svedený do řeky Šeldy, přispěl již od 18. století ve Valenciennes a v Cambrai k rozvoji textilních manufaktur. Pohraniční strategická poloha města vedla k jeho ničení v obou světových válkách.
Počet obyvatel