From Wikipedia, the free encyclopedia
Univerzita v Lublani je první a největší univerzitou ve Slovinsku. Studuje zde zhruba šedesát tisíc studentů, což řadí univerzitu mezi největší na světě. Univerzita byla založena v roce 1919. Hlavní budova univerzity a některé další fakulty se nacházejí v samém centru města.
Univerzita v Lublani | |
---|---|
Univerzita Království Srbů, Chorvatů a Slovinců v Lublani (1919 – 1929) Univerzita krále Alexandra v Lublani (1929 – 1941) Královská univerzita v Lublani (1941 – 1943) Univerzita Edvarda Kardelje v Lublani (1979 – 1990) | |
latinsky Universitas Labacensis | |
![]() Hlavní budova univerzity v Lublani | |
Zkratka | UL |
Rok založení | 1919 |
Vedení | |
Rektor | prof. dr. Ivan Svetlik |
Počty akademiků | |
Studentů celkem | 60 000 |
Další informace | |
Sídlo | Lublaň |
Adresa | University of Ljubljana Palace, Slovinsko |
Zeměpisné souřadnice | 46°2′56″ s. š., 14°30′14″ v. d. |
http://www.uni-lj.si | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Univerzita v Lublani byla zřízena 1. září 1919, přičemž prvních osm profesorů bylo jmenováno již 31. srpna 1919.[1] Nově založená univerzita sestávala z teologické, filozofické, právnické, technické a lékařské fakulty. Většina z fakult sídlila z počátku ve společné budově.[1]
V listopadu 1927 začaly z Bělehradu přicházet zprávy, že by mohlo dojít ke zrušení lékařské a technické fakulty.[2] Takové úvahy však vyvolaly odpor studentů, profesorů a v konečném důsledku i slovinské veřejnosti.[2] Na konci roku 1927 vyšlo memorandum s názvem Význam Univerzity v Lublani pro Slovince a Stát Srbů, Chorvatů a Slovinců, které podepsala celá řada představitelů slovinských společností, institucí a organizací napříč politickým spektrem.[2] S veřejnou podporou v zádech přesvědčilo vedení fakulty zvláštní komisi ministerstva školství o škodlivosti jakéhokoliv omezení činnosti univerzity.[2]
Z obav před zrušením přijala v roce 1929 při svém desátém výročí univerzita do svého názvu jméno panovníka Alexandra.[1] V lednu 1931 získal čestný doktorát univerzity československý prezident prof. T. G. Masaryk.[3]
Příchod třicátých let se nesl ve znamení studentských bouří.[4] Poté, co došlo v důsledku rozhazování letáků, k přerušení oslavy dne svátého Sávy 27. ledna 1932, reagovala ústřední místa návrhem nového rozpočtu, který obsahoval návod na zrušení lékařské, teologické, technické a právnické fakulty.[4] Počítalo se jen se zachováním Filozofické fakulty a Ústavu hornictví, geologie a metalurgie.[4] Ministr školství Albert Kramer se nechal slyšet, že po demonstracích nezůstane z univerzity kámen na kameni.[4]
Univerzita se pak po zbytek třicátých let potýkala s tlakem oficiálních míst. Poté, co byl odmítnut návrh na zřízení Akademie věd a umění, odstoupil v lednu 1935 rektor Dr. Fran Ramovš, jenž byl ve funkci od léta 1934.[5] Na vývoj univerzity měla svůj vliv i situace v Československu – po její gradaci na přelomu let 1938 a 1939, reagoval z obav před studentskými bouřemi, a tak získání důvodu pro uzavření univerzity, rektor dr. Rado Kušej na situaci uzavřením hlavní univerzitní budovy.[6]
Po okupaci Slovinska se vedení univerzity podařilo uchránit před zabráním nově dokončenou budovu Univerzitní knihovny i univerzitní knihovní fondy.[7] Za druhé světové války byl výukový program omezen, univerzita však zrušena nebyla.[1]
Prvním poválečným rektorem byl jediný cizinec v této funkci – Čech prof. Alois Král.[8] Po válce se začala univerzita rozvíjet, zvyšoval se počet fakult.[1] Při oslavách šedesátého výročí založení byla pojmenována po slovinském komunistickém představiteli Edvardu Kardeljovi.[9] Tento název univerzita opustila v roce 1990.[10]
Český název | Slovinský název | Zkratka | Založení (vznik) | Sídlo | Poznámka | Reference |
---|---|---|---|---|---|---|
Hudební akademie | Akademija za glasbo | UL AG | 1945 (1919) | Lublaň | [11] | |
Akademie pro divadlo, rozhlas, film a televizi | Akademija za gledališče, radio, film in televizijo | UL AGRFT | 1945 | Lublaň | [12] | |
Akademie výtvarných umění a designu | Akademija za likovno umetnost in oblikovanje | UL ALUO | 1945 | Lublaň | [13] | |
Biotechnologická fakulta | Biotehniška fakulteta | BF | 1961 (1947) | Lublaň | [14] | |
Ekonomická fakulta | Ekonomska fakulteta | EF | 1946 | Lublaň | [15] | |
Fakulta architektury | Fakulteta za arhitekturo | FA | 1947 | Lublaň | [16] | |
Fakulta sociálních věd | Fakulteta za družbene vede | FDV | 1961 | Lublaň | [17] | |
Fakulta elektrotechnická | Fakulteta za elektrotehniko | FE | 1919 | Lublaň | [18] | |
Farmaceutická fakulta | Fakulteta za farmacijo | FFA | 1994 (1960) | Lublaň | [19] | |
Fakulta stavební a geodézie | Fakulteta za gradbeništvo in geodezijo | FGG | 1945 (1919) | Lublaň | [20][21] | |
Fakulta chemie a chemické technologie | Fakulteta za kemijo in kemijsko tehnologijo | FKKT | 1960 (1919) | Lublaň | [22] | |
Matematicko-fyzikální fakulta | Fakulteta za matematiko in fiziko | FMF | 1995 (1919) | Lublaň | [23] | |
Fakulta námořních studií a dopravy | Fakulteta za pomorstvo in promet | FPP | 1995 (1960) | Portorož | [24] | |
Fakulta výpočetní techniky a informatiky | Fakulteta za računalništvo in informatiko | FRI | 1996 (1973) | Lublaň | [25] | |
Fakulta sociální práce | Fakulteta za socialno delo | FSD | 1955 | Lublaň | [26] | |
Fakulta strojní | Fakulteta za strojništvo | FS | 1919 | Lublaň | [27] | |
Fakulta sportovních studií | Fakulteta za šport | FŠ | 1960 (1953) | Lublaň | [28] | |
Fakulta správy | Fakulteta za upravo | FU | 2003 (1956) | Lublaň | [29] | |
Filozofická fakulta | Filozofska fakulteta | FF | 1919 | Lublaň | [30] | |
Lékařská fakulta | Medicinska fakulteta | MF | 1919 | Lublaň | [31] | |
Přírodovědecká fakulta | Naravoslovnotehniška fakulteta | NFT | 1995 (1960) | Lublaň | [32] | |
Pedagogická fakulta | Pedagoška fakulteta | PEF | 1991 (1947) | Lublaň | [33] | |
Právnická fakulta | Pravna fakulteta | PF | 1919 | Lublaň | [34] | |
Teologická škola | Teološka fakulteta | TEOF | 1992 | Lublaň | Původně: 1919–1949 | [35] |
Veterinární fakulta | Veterinarska fakulteta | VF | 1953 | Lublaň | [36] | |
Fakulta zdravotní péče | Zdravstvena fakulteta | ZF | 1962 (1954) | Lublaň | [37] | |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.