Rdesno blešník (Persicaria lapathifolia) je plevelná bylina velmi variabilní výšky s drobnými, nejčastěji žlutozelenými kvítky, která je zařazena do čeledě rdesnovitých.
![]() | |
---|---|
![]() Rdesno blešník (Persicaria lapathifolia) | |
Stupeň ohrožení podle IUCN | |
![]() málo dotčený[1] | |
Vědecká klasifikace | |
Říše | rostliny (Plantae) |
Podříše | cévnaté rostliny (Tracheobionta) |
Oddělení | krytosemenné (Magnoliophyta) |
Třída | vyšší dvouděložné (Rosopsida) |
Řád | hvozdíkotvaré (Caryophyllales) |
Čeleď | rdesnovité (Polygonaceae) |
Rod | rdesno (Persicaria) |
Binomické jméno | |
Persicaria lapathifolia (L.) Gray, 1821 | |
Synonyma | |
| |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Výskyt
Tato vlhkomilná rostlina původem z Eurasie se druhotně vyskytuje také v Severní Americe, Austrálii i na severu Afriky. Má nejraději těžké kyselé půdy s dostatečným podílem jílu, vyskytuje se převážně na úrodných, na živiny bohatých stanovištích. Původně tato rostlina rostla jen okolo břehů řek a rybníků, v bažinách a na obnažených dnech vodních toků nebo v mělkých, vysychajících vodách. V současnosti se často nachází i na obdělávaných půdách, loukách a mnoha ruderálních stanovištích která jsou na jaře zaplavovaná nebo podmáčena. Jako obtížný plevel škodí jak v okopaninách a jařinách, tak i na rýžových polích. V České republice je to hojný druh, roste do nadmořské výšky až 1300 m n. m.[3][4][5]
Popis
Je to jednoletá, hodně variabilní rostlina. Má lodyhu vzpřímenou, vystoupavou nebo poléhavou až plazivou, někdy v uzlinách kořenicí, bývá vysoká někdy jen 10 cm, v optimálních podmínkách ale dorůstá až do výše 150 cm. Lodyha, někdy jednoduchá jindy rozvětvená, lysá nebo chlupatá, zelená nebo načervenalá, mnohdy s černými skvrnami má nápadně zvětšené uzliny.
Tmavě zelené listy o velikosti až 15 × 4 cm jsou vejčité, kopinaté nebo méně často čárkovité, na bázi obvykle klínovitě zúžené, na vrcholu špičaté nebo zakulacené, zřídka mají na líci tmavou skvrnu ve tvaru půlměsíce a na rubu žluté až červenohnědé tečky. Okraje listů bývají zvlněné, jejich obě strany bývají jemně chlupatá nebo lysé.Listové pochvy mají blanité botky mnohem delší než je pochva a lodyhu dokola objímají. Z morfologického hlediska lze považovat botky za palisty, jež svými okraji srostly v trubku. Botky jsou v mládí k lodyze přitisknuté a později volné, na horním okraji mají jemné brvy.
Drobné květy vyrůstající v chudých svazečcích z paždí drobounkých blanitých kornoutovitých listenů se skládají do hustých válcovitých lichoklasů o délce 1 až 3 cm, které vyrůstající na koncích lodyh a větví nebo v paždí listů. Okvětí je tvořeno pěti nebo šesti na bázi srostlými nažloutlými, nazelenalými anebo bělavými lístky. V květu je šest tyčinek ve dvou nestejných kruzích, ve vnějším je jich pět s intorzními prašníky a ve vnitřním jen jedna s extorzním. Dále květ obsahuje dvoudílný semeník s čnělkou v horní části rozdělenou ve dvě, zakončeny jsou hlavičkovitými bliznami. Na stopkách lichoklasů i na vnější straně okvětních lístků jsou drobounké, žluté žlázky. Květy jsou opylovány převážně hmyzem, některé tyčinky se ale ohýbají dovnitř a opylují bliznu vlastním pylem, dochází k samoopylení. Kvete v červenci až říjnu.
Plodem je hnědá lesklá nažka čočkovitého tvaru s prohlubněmi na obou stranách, je zabalena do trvalého okvětí. Embryo je uloženo postranně vedle endospermu. Chromozómové číslo: 2n = 22.[3][4][6][7]
Rozmnožování
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2c/Persicaria.lapathifolia.6994.jpg/640px-Persicaria.lapathifolia.6994.jpg)
Rostliny se rozmnožují výhradně semeny, na jedné rostlině se vytvoří až 1300 plodů. Vypadaná semena klíčí postupně, většinou až příští rok. Na jaře klíčí poměrně pozdě, potřebují dobře prohřátou půdu a dostatek vlhkosti, z hloubky větší než 7 cm ale nevyklíčí. V půdě přezimovaná semena si podržují klíčivost po několik let a rostlinky z nich se vyvíjejí mnohem rychleji. Jejich klíčivost neohrozí ani projití zažívacím traktem dobytka, rozšiřují se na nová místa také v chlévském hnoji.[5]
Taxonomie
V České republice se rdesno blešník vyskytuje ve třech poddruzích:
Odkazy
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.