Ramesse IV.
egyptský faraon 20. dynastie From Wikipedia, the free encyclopedia
egyptský faraon 20. dynastie From Wikipedia, the free encyclopedia
Ramesse IV. Hekamaatre`sete`amun byl třetím faraonem 20. dynastie. Byl pátým synem Ramesse III. Ten jej ve 22. roce své vlády ustanovil korunním princem, takže předstihl své starší bratry a zavdal si jejich trvalou nepřízeň a soupeření. Na trůn nastoupil po násilné smrti otce, který byl po spiknutí v harému zinscenovaného jeho vedlejší ženou Tiye a jejím synem Pentawerem[4] s pomocí harémových správců, faraonova komorníka a velitele lučištníků.[p 1][5][p 2]
Ramesse IV. Hekamaatre`sete`amun | ||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Rameses, Ramses | ||||||||||||||||
![]() | ||||||||||||||||
Doba vlády | 1156–1150 př. n. l.[1] | |||||||||||||||
Rodné jméno |
| |||||||||||||||
Trůnní jméno |
| |||||||||||||||
Horovo jméno |
| |||||||||||||||
Ka nacht anch em Maat | ||||||||||||||||
Jméno obou paní |
| |||||||||||||||
Zlatý Hor |
| |||||||||||||||
Manželka | Duatentopet (Tentopet)[2] | |||||||||||||||
Otec | Ramesse III. | |||||||||||||||
Matka | Isis-Takemdžert (~Titi)[3] | |||||||||||||||
Hrobka | KV2 | |||||||||||||||
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Zachoval se záznam o soudních procesech se spiklenci „Judical Papyrus“ (uložený v muzeu v Turíně).[6] Nově nastolený faraon, který spiknutí odhalil, nechal všechny spiklence postavit před soud. Hlavní viníci (16 služebníků a 6 bezejmenných žen) byli popraveni. Královna Tiye a syn Pentawer mohli spáchat sebevraždu.[7][8]
Ramesse IV. nastoupil na trůn v jeho přibližně 14 letech, vládl v letech 1156–1150 př. n. l.[1] O nástupnictví se také ucházeli jeho starší bratři Ramesse V. a Ramesse VI.
O jeho poměrně krátkém období vlády není mnoho ucelených zpráv. Relativně podrobně jsou zaznamenány jeho plány na dobudování chrámu Chonsu v Karnaku, vybudování chrámu poblíž chrámu královny Hatšepsut, postavení monumentálního obelisků v Heliopolisu, Karnaku a vybudování zádušního chrámu v Al-Asasif – nekropole v západních Thébách. Pro zajištění staveb inicioval Ramesse výpravu do Vádí Hammámat, kde se znovu otevřel lom. Zpráva o tom se zachovala na stéle vytesané do skály na cestě z Koptos[p 3] k Rudému moři.[p 4] Text uvádí, že tuto, v podstatě inspekční cestu Ramsses, vykonal ve druhém roce vlády. V lomu se našel vhodný kámen pro plánovaný monument (obelisk) pro Medínit Habu. Následující 3. rok vlády se zorganizovala nebývale rozsáhlá výprava do Vádí Hammámat,[p 5] kterou vedl velekněz Amona v Thébách Ramessenacht.[3] Nápisy na stéle v lomu uvádějí rozsah výpravy, která čítala 8362 mužů, z toho bylo 50 dozorců, 130 kameníků, 2000 otroků a 5000 vojáků, kteří byli do prací v lomu zapojeni. Zastoupeni byli i palácoví služebníci, mistři kameníci, písaři aj. Tvrdá práce v horku a prachu lomu si vyžádala životy 900 mužů.[5]
Nápis na stéle ve Vádí Hammamát (úryvek):
„ | Hle, jeho majestát si vzal v jeho srdci podobně jako jeho otec Horus a vedl cestu na místo, které si přál. On šel kolem vznešené hory, aby vytvořil nádherné památky pro svého otce a své předky, pro všechny bohy a bohyně Egypta. Na vrcholu této hory postavil stélu, vytesanou s velikým jménem krále Ramsses IV. a dal jí život jako Re. | “ |
— Breasted §464 [5] |
Výprava do Vádí Hammamát, vytěžení kamenů zejména pro monumentální obelisky, jistě trvala delší dobu, o které se dá ovšem jen spekulovat. Zápisy se o ní nezmiňují. Zachovaly se jen zmínky o zásobování a transportech přes poušť do lokality lomu, pro zabezpečení značného počtu osob, materiálu, nástrojů, které byly nezbytně rozsáhlé, opakující se a závislé na jejich organizaci.
Chrám boha Chonsu v Karnaku, který Ramesse III. nestihl dostavět, dobudoval jeho syn. V zadní části chrámu přistavěl komoru s menším hypostylem a na stěně nechal zápis:
„ | Pán dvou zemí: Hekmare-Setepnamon; Syn Re, Pán s Diadémem : Ramses-Meriamon provedl toto jako pomník a chrám pro svého otce Chonsu, výjimečného krásného až na věčnost. | “ |
— Breasted §472 [5] |
Ramesse IV. zemřel po 6 letech své vlády, uvádí se nákaza černými neštovicemi, která epidemicky postihla početné osazenstvo paláce[3] Byl mumifikován a pohřben do hrobky KV2.[9] Jeho mumie se zachovala a po stěhování 1898 byla nalezena a identifikována v hrobce KV35, jeho žena královna Tetopet byla pohřbena v Údolí královen v QV74.[10]Hrobka byla původně připravována pro Ramesse II., nabyla však použita.[11] Její mumie se však nedochovala.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.