část města Horní Planá v okrese Český Krumlov From Wikipedia, the free encyclopedia
Pernek je vesnice, část města Horní Planá v okrese Český Krumlov. Nachází se asi 4 km na severozápad od Horní Plané, a to v Želnavské hornatině. Území Perneku sousedí s vodní nádrží Lipno. Je zde evidováno 97 adres.[3]
Pernek | |
---|---|
![]() Pernek a vrchy Hvězdáře | |
Lokalita | |
Charakter | vesnice |
Obec | Horní Planá |
Okres | Český Krumlov |
Kraj | Jihočeský kraj |
Historická země | Čechy |
Stát | ![]() |
Zeměpisné souřadnice | 48°47′31″ s. š., 13°59′47″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 81 (2021)[1] |
Katastrální území | Pernek (11,25 km²) |
Nadmořská výška | 780 m n. m. |
PSČ | 382 26 |
Počet domů | 51 (2011)[2] |
![]() ![]() Pernek | |
Další údaje | |
Kód části obce | 119300 |
Zaniklé obce.cz | 15663 |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Pernek je také název katastrálního území o rozloze 11,25 km². V katastrálním území Pernek leží i Hory.
První písemná zmínka o vesnici pochází z roku 1440.[4] Antonín Profous usuzuje, že název obce je odvozen z německého Bärenecke ve významu Medvědí kout.[5] Pernek patřil do obvodu římskokatolické farnosti Želnava, po jejím zrušení patří (od 1.1.2020) do obvodu římskokatolické farnosti Volary.[6] V roce 1930 zde v 53 domech žilo 291 obyvatel.[7] V červnu 1931 obec postihl rozsáhlý požár. V roce 1938 byl Pernek v důsledku uzavření Mnichovské dohody přičleněn k Německé říši. Po druhé světové válce došlo k vysídlení Němců z Československa a většina německého obyvatelstva byla odsunuta.[8] Americká armáda měla v Perneku polní nemocnici a muniční sklad; dne 12. 5. 1945 zde při výbuchu munice tragicky zahynulo 10 lidí a 21 lidí bylo zraněno.[9] Od 22. 9. 1995 je v Perneku vesnická památková zóna.[8]
Od poloviny 19. století do 31. 12. 1975 byl Pernek samostatnou obcí. Od 1. 1. 1976 je částí města Horní Planá. Osady Maňava a Pihlov zanikly – staly se součástí Horní Plané.[10]
V katastrálním území Pernek leží bývalá osada Maňava (dříve Německá Maňava,[11] německy Deutsch Haidl). Nad Maňavou se rozkládá (nezalesněný) Telecí vrch.
Zmínky pocházejí již z roku 1445 (tehdy byla osada označována jako Maniawa Theutunicalis), kdy byl vystavěn první dům. V roce 1653 je uváděno 10 usedlých. Roku 1921 zde stálo 22 domů s 226 obyvateli, o 9 let později vzrostl počet domů na 25 a počet obyvatel klesl na 196. Maňava byla částečně vysídlena po roce 1945, dochovaly se 4 původní domy, žijí zde 3 stálí obyvatelé.
U východního okraje katastru Pernek se rozkládá bývalá osada Pihlov (při silnici Horní Planá – Pernek), která je využívána především k rekreačním účelům.
První dům byl postaven roku 1400, roku 1445 je uváděn název Pichlow. Daňový svitek z roku 1653 uvádí čtyři usedlé. V roce 1910 zde stálo 10 domů se 107 obyvateli; roku 1930 počet obyvatel klesl na 84. Po roce 1945 byl Pihlov postupně vysídlen. Jihozápadně od vesnice leželo známé Srdce Vltavy. Z domku východně od vesnice pocházela dívka Johanna, kterou se nechal inspirovat Adalbert Stifter v novele Popsaná jedlička.
Železniční zastávka Pernek na Šumavě, v roce 2023 přejmenovaná na Pernek-Hory, na železniční trati České Budějovice – Černý Kříž je v blízkosti osady Hory. Pernekem prochází silnice I/39,