míra zakrytí oblohy oblaky From Wikipedia, the free encyclopedia
Oblačnost je mírou, jež udává stupeň pokrytí oblohy oblaky. Oblačnost je významným meteorologickým a klimatologickým prvkem. V klimatologii se vyjadřuje v desetinách pokrytí oblohy – 0/10 do 10/10. V synoptické meteorologii se používá osmin – 0/8 až 8/8 pokrytí oblohy oblaky. V obou případech znamená 0/10 nebo 0/8 jasnou bezoblačnou oblohu, 10/10 nebo 8/8 znamená zcela zataženou oblohu.
Množství oblačnosti lze vyjádřit v procentech. Globální hodnota oblačnosti pro planetu Zemi je udávána kolem 54 %, což je více než jedna polovina povrchu Země.
Množství oblačnosti je významným meteorologickým a klimatologickým prvkem, neboť oblaky hrají zásadní roli v energetické bilanci Země a jsou součástí zpětných vazeb uvažovaných i při modelování počasí a podnebí. Stačí si uvědomit, jaký mají vliv na albedo Země – αZemě = 30 %; αoceány = 2 až 7 %; αoblaky = až 75 %.
Oblačnost je úzce svázána se slunečním svitem. Je zřejmé, že se oba prvky „doplňují“.
Čáry spojující místa se stejným množstvím oblačnosti se nazývají izonefy[1].
Dříve byly pod pojmem oblačnost chápány všechny oblaky a jejich skupiny, přičemž se uvažovala oblačnost nízká, střední, vysoká, konvektivní, orografická, proměnlivá a jiná další. U oblačnosti se stanovovaly druhy, tvary a odrůdy, výška základny, ale také množství a hustota. A právě pro množství oblačnosti se dnes užívá označení oblačnost.
Na meteorologických mapách se oblačnost (množství oblačnosti) zaznamenává přímo do staničního kroužku pomocí specifických symbolů.
Oblačnost | Vysvětlení |
---|---|
Jasno | Obloha bez oblaků |
Skoro jasno | Většina oblohy bez oblaků |
Polojasno | Polovina oblohy zakryta oblaky |
Oblačno | Většina oblohy zakryta oblaky |
Skoro zataženo | Téměř celá obloha zakrytá oblaky |
Zataženo | Obloha úplně zakrytá oblaky |
Za období 1983–2017 se (podle dat NOAA) oblačnost nad pevninou zvýšila o téměř čtvrt procenta.[2] Celkově ale oblačnost klesá (mimo jiné podle dat ISCCP),[3] což je u International Satellite Cloud Climatology Project (ISCCP) kritizováno jako chyba měření satelitů.[4] Podle jiných studií (dat ERA5 evropské ECMWF) globálně oblačnost roste, ale nad pevninou klesá.[5] Klesá tedy například nad Evropou a tak zde roste doba slunečního svitu (ovlivňovaného jen oblačností přes den).[6]
Evropská data ERA5 celkové oblačnosti (TCC) se nejvíce shodují s daty MODIS (od NASA) a to, že TCC je 62 % respektive 68 %. Pro vysokou oblačnost (HCC) je shoda horší (ERA5 udává 35 %, MODIS jen 24 %).[7] Nejistota v úrovni oblačnosti je tedy značná.
Nízká oblačnost převládá a ochlazuje Zemi, zatímco vysoká oblačnost (propouští více záření Slunce) má oteplující vliv.[8]