sedmý faraon egyptské 5. dynastie From Wikipedia, the free encyclopedia
Menkauhor, též Mencherés (řecky), byl sedmý panovník egyptské 5. dynastie. Vládl v letech ~2373–2366 př. n. l.[2][3]
Menkauhor | |||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Mencherés (řecky)[1] | |||||||||||||
![]() Menkauhor | |||||||||||||
Doba vlády | 2373–2366 př. n. l.[2][3] 7 let (Beckerath) 8 let (Turínský královský papyrus)[4] 9 let (Manehto)[4] asi 8 let[5] | ||||||||||||
Rodné jméno |
| ||||||||||||
Trůnní jméno |
Menkauhor | ||||||||||||
Horovo jméno |
| ||||||||||||
Zlatý Hor |
| ||||||||||||
Manželka | Meresanch IV.[6] | ||||||||||||
Otec | Niuserre? | ||||||||||||
Matka | Reputnub[7] nebo Chentkaus III. [8] | ||||||||||||
Narození | 25. století př. n. l. | ||||||||||||
Hrobka | neurčena | ||||||||||||
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
O Menkauhorově vládě a činech je toho známo velmi málo. Podle Turínského královského papyru vládl 8 let. S jistotou se ví pouze to, že na trůn nastoupil po králi Niuserreovi.[1][5] Nebyla objevena ani jeho hrobka.[1][5] Je však pravděpodobné, že se nachází v Dahšúru či Sakkáře, s menší pravděpodobností v Abúsíru. Společně s faraonem Šepseskarem patří k nejméně známým panovníkům starého Egypta. Menkauhor rozestavěl pyramidu, jejíž lokalita byla dlouho nejistá, nicméně v roce 2008 se potvrdila její existence na jižní Sakáře.[9] Z dřívějšího značení podle katalogu Richarda Lepsiuse[10] měla značně erodovaná pyramida označení Lepsius XXIX. Zahi Hawass ji podle archeologických indicií přisoudil Menkauhorovi a verifikoval její jméno Nṯr-jswt-Mn-kȝw-Ḥr (Netjer-isut-Menkauhor – Božská místa Menkauhora).
Další stavbou je faraonův zádušní chrám Achet-Re, jehož existence plyne ze souboru dokladů pocházejících z následující 6. dynastie.[3] Jeho přesnější lokalizaci se nepodařilo určit. Z pozdějšího doloženého přejmenování na Achet-Hor se usuzuje, že dosud převažující kult boha Re se pozvolna měnil na kult boha Hora a stavby zádušních chrámů tím vlastně skončily. Některé teorie o jejich původním účelu a zdůrazňování královské moci při udržování řádu světa, ale také systému jejich hospodářského zabezpečení, obsáhleji analyzoval Miroslav Verner.[3]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.