český šlechtic From Wikipedia, the free encyclopedia
Jáchym Oldřich z Hradce (24. ledna 1579 – 23. ledna 1604 Jindřichův Hradec) byl český šlechtic, karlštejnský purkrabí a komorník císaře. Jeho smrtí vymřeli páni z Hradce po meči.
Jáchym Oldřich z Hradce | |
---|---|
![]() Jáchym Oldřich z Hradce (foto malby na zámku v Jindřichově Hradci) | |
Karlštejnský purkrabí za panský stav | |
Ve funkci: 1602 – 1604 | |
Panovník | Rudolf II. |
Nástupce | Vilém Slavata z Chlumu a Košumberka |
Hejtman Bechyňského kraje | |
Ve funkci: 1598 – 1603 | |
Panovník | Rudolf II. |
Narození | Chyba Lua v modulu Modul:Wikidata/Formatters/time na řádku 104: attempt to index local 'timevalue' (a nil value). |
Úmrtí | Chyba Lua v modulu Modul:Wikidata/Formatters/time na řádku 263: attempt to index local 'birthvalue' (a nil value). Jindřichův Hradec ![]() |
Národnost | Čech |
Choť | (1598) Marie Maxmiliána z Hohenzollern-Sigmaringenu (1583–1649) |
Rodiče | Adam II. z Hradce (1549–1596) a Kateřina z Montfortu (1556–1631) |
Děti | žádné |
Příbuzní | bratr: Vilém Zachariáš (1575–1589) bratr: NN (*/† 1578) sestra: Lucie Otýlie z Hradce (1582–1633) sestra: Bohunka (1576–1577) sestra: Anna Kateřina (1578–1596) sestra: Dorota (1594–1604) švagr: Vilém Slavata z Chlumu a Košumberka (1572–1652) děd: Jáchym z Hradce (1526–1565) babička: Anna z Rožmberka (1530–1580) teta: Anna Alžběta z Hradce (1557–1596) |
Sídlo | Jindřichův Hradec |
Profese | šlechtic |
Náboženství | římskokatolické |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Byl synem pozdějšího nejvyššího kancléře a purkrabího Českého království Adama II. z Hradce (1549–1596) a Kateřiny z Montfortu (1556–1631). Od narození byl neduživý, měl hrb a trpěl epilepsií. V roce 1602 byl stižen těžkou padoucnicí tak, že již z postele nevstal.
U císařského dvora Rudolfa II. působil jako komorník. Politické zkušenosti získal v úřadě hejtmana Bechyňského kraje (1598–1599, 1600–1601, 1602–1603).[1] Poslední dva roky života zastával úřad karlštejnského purkrabí, který byl mezi dvanácti nejvyššími zemskými úřady Českého království.
Těžce nemocný Jáchym Oldřich zemřel v noci z 23. na 24. ledna 1604. Už čtyři dny po smrti byla cínová rakev s mrtvým tělem vystavena na několik týdnů v kostele svatého Jana Křtitele v Jindřichově Hradci. Následující čtyři měsíce se zde každý den konaly mše za zemřelého a spásu jeho rodu. Na pohřeb byli kromě císaře Rudolfa II. pozváni i šlechtici a významné osobnosti ze všech zemí Koruny české, Rakous i Římskoněmecké říše. Na sestavování seznamu smutečních hostů se osobně podílel Petr Vok z Rožmberka. V předvečer pohřbu 30. května pronesl nad rakví smuteční kázání jezuita Jan Puteanus.[2]
V souvislosti s úmrtím Jáchyma Oldřicha byl vydán soubor třinácti pohřebních básní Parentalia. Mezi jejími autory byli mimo jiné Rudolf Mollart z Mollartu a Václav Vilém z Lobkovic. Při stejné příležitosti složil pohřební píseň i Šimon Lomnický z Budče.[3]
I když se měl oženit s hraběnkou z rodu Öttingenů, nakonec se jeho manželkou stala patnáctiletá Marie Maxmiliána z Hohenzollern-Sigmaringen (31. října 1583 – 11. září 1649), dcera císařského rady hraběte Karla z Hohenzollernu. Svatba se konala 25. ledna 1598 v Augsburgu.[4][pozn. 1]
Jáchym Oldřich byl poslední muž z rodu pánů z Hradce, tím vymřel rod po meči. Jelikož neměl děti (dvě děti zemřely při porodu), zdědila celý majetek jeho sestra Lucie Otýlie z Hradce provdaná za Viléma Slavatu z Chlumu a Košumberka.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.