rakouský šlechtic a politik From Wikipedia, the free encyclopedia
Gustav Jáchym z Lambergu-Kunštátu (německy Gustav Joachim von Lamberg-Kunstadt; 21. prosince 1812 Salcburk – 3. února 1862 Vídeň[1] nebo Mnichov[2]) byl česko-rakouský šlechtic, od roku 1834 šestý a poslední říšský kníže z Lambergu. Působil ve státních službách jako vrchní komorník, zemský lovčí v Horních Rakousích a nejvyšší štolba v Kraňsku a Vindické marce. Byl čestným rytířem Maltézského řádu a dědičným členem panské sněmovny.
Gustav Jáchym z Lambergu | |
---|---|
![]() Rodový erb knížat z Lambergu | |
6. kníže z Lambergu, nejvyšší dědičný zemský komoří a nejvyšší dědičný zemský lovčí Horních Rakous, nejvyšší štolba v Kraňsku a Vindické marce a dědičný stolník Salcburského vévodství | |
Ve funkci: 11. května 1831 – 3. února 1862 | |
Předchůdce | Karel Evžen z Lambergu |
Nástupce | Karel Václav z Lambergu |
Dědičný člen Panské sněmovny rakouské Říšské rady | |
Ve funkci: 18. dubna 1861[1] – 3. února 1862 (nesložil slib) | |
Panovník | František Josef I. |
Narození | 21. prosince 1812 Salcburk ![]() |
Úmrtí | 3. února 1862 (ve věku 49 let) Vídeň ![]() |
Místo pohřbení | kaple svatého Erazima |
Titul | ![]() |
Choť | (1855) Kateřina Hrádková (1824–1889) |
Rodiče | Karel Evžen z Lambergu (1764–1831) Bedřiška Žofie z Oettingen-Oettingenu a Oettingen-Wallersteinu (1776–1831) |
Profese | velkostatkář a politik |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Gustav Jáchym Emanuel Karel Bedřich Josef Jan Nepomuk Vincenc Fererius Arnošt, říšský kníže z Lambergu-Kunštátu, svobodný pán z Orteneggu a Stockernu na Ottensteinu a Amerangu se narodil jako nejstarší syn knížete Karla Evžena z Lambergu (1764–1831) a jeho manželky Frideriky, rozené z Oettingen-Oettingenu a Oettingen-Wallersteinu (1776–1831).
Gustav Jáchym byl v srpnu 1832 zapleten do bádenského pokusu o atentát na korunního prince Ferdinanda I. Za to byl souzen k zákazu uzavřít manželství a nesměl užívat rodové jméno.
V roce 1834 převzal po svém otci rodový majetek.
27. května 1847 měl Gustav Jáchym dlouhý projev na českém stavovském sněmu v němž vyzval k omezení byrokracie v Čechách snížením počtu a platů úředníků, zjednodušení soudních řízení a administrativy atd.[3]
V roce 1840 na dožínkách na panství Žichovice se Gustav Jáchym seznámil s o dvanáct let mladší dívkou Kateřinou Hrádkovou, dcerou čejkovského šafáře Václava Hrádka. Zamiloval se do ní, ale přesto, že se s ní nesměl oženit, měl s ní několik dětí. Nakonec jej v roce 1854 císař František Josef I. omilostnil a Gustav Jáchym z Lambergu se 6. ledna 1855 ve Strašíně oženil s matkou svých osmi dětí, na niž ještě předtím bez vědomí rodiny přepsal své panství Lechnerdorf.
Kvůli tomuto nerovnorodému sňatku se ovšem rozhořel spor s jeho příbuznými o právo na knížecí titul a s ním spojeného majetku. Janem Filipem z Lambergu zřízený fideikomis Steyer a Žichovice upravoval výhradní převod na nejstaršího manželského syna odpovídající jeho stavu a z dědictví vylučovala nemanželské děti. Jeho děti tak byly kvůli nemanželskému původu vyloučeny z dědictví majetku a knížecího titulu a jeho jediný legitimní syn Josef Bedřich Emil z Lambergu byl v roce 1878 vyloučen z dědictví. To nakonec získal hrabě Rudolf z Lambergu z uherské větve rodu.
Gustav Jáchym z Lambergu zemřel dne 3. února 1862 v Mnichově. Místo posledního odpočinku našel v rodinné hrobce Lambergů v kapli sv. Erasma v Nezamyslicích. Vdova Kateřina z se s dětmi přestěhovala na zámek Lebenberg u Kitzbühelu. Po smrti byla ona i většina jeho dětí pohřbena po boku Gustava Jáchyma.
Gustav Jáchym z Lambergu se oženil 6. ledna 1855 ve Strašíně s Kateřinou Hrádkovou (8. prosinec 1824 – 10. prosince 1889 Kitzbühel). Měli tyto děti:
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.