český šlechtic From Wikipedia, the free encyclopedia
František Filip hrabě ze Šternberka (21. srpna 1708, Praha – 9. ledna 1786, Vídeň) byl český šlechtic, diplomat a dvořan z rodu Šternberků. Od mládí působil v diplomacii a byl dlouholetým vyslancem v u říšského sněmu a ve Varšavě.[1] Poté získal Řád zlatého rouna (1763) a byl nejvyšším hofmistrem císařovny Marie Terezie (1765–1780). V Čechách vlastnil panství Častolovice a Zásmuky.[2]
František Filip hrabě ze Šternberka | |
---|---|
3. majitel šternberského majorátu Častolovice-Zásmuky | |
Ve funkci: 15. května 1723 – 9. ledna 1786 | |
Předchůdce | František Damián ze Šternberka |
Nástupce | František Kristián ze Šternberka |
Nejvyšší hofmistr císařovny | |
Ve funkci: 1765 – 29. listopad 1780 | |
Panovnice | Marie Terezie |
Nástupce | Marie Terezie zemřela |
Rakouský vyslanec v Polsku a Sasku (Varšava) | |
Ve funkci: 1749 – 1763 | |
Panovník | Marie Terezie |
Vyslanec Českého království u říšského sněmu v Řezně | |
Ve funkci: 1745 – 1748 | |
Panovník | Marie Terezie |
Předchůdce | od 1740 neobsazeno, předtím Jan Josef z Khevenhüller-Metsch |
Nástupce | Otto Venantius z Frankenbergu a Ludwigsdorfu |
Narození | 21. srpna 1708 Praha ![]() |
Úmrtí | 9. ledna 1786 (ve věku 77 let) Vídeň ![]() |
Titul | ![]() |
Choť | (1731) Marie Leopoldina ze Starhembergu (1712–1800) |
Rodiče | František Damián ze Šternberka (1667–1723) a Marie Josefa z Trauttmansdorffu (1681–1742) |
Děti | 1. František Kristián (1732–1811) 2. Marie Leopoldina (1733–1809) 3. Marie Josefina (1735–1803) 4. Gundakar Tomáš (1737–1802) 5. Sophie (1738–1803) 6. Marie Karolína (1741–1771) |
Příbuzní | Karel Alois z Fürstenbergu a Philipp Nerius Maria Joseph von Fürstenberg (vnoučata) |
Profese | diplomat |
Ocenění | 1763 rakouský Řád zlatého rouna (č. 771) |
Některá data mohou pocházet z datové položky. Chybí svobodný obrázek. |
Narodil se v rodovém pražském paláci jako syn hraběte Františka Damiána ze Šternberka (1667–1723) a jeho manželky Marie Josefy z Trauttmansdorffu (1681–1742). Měl dva starší bratry, Adolfa Vratislava a Václava Josefa, kteří zemřeli v dětství. Po otcově úmrtí se stal dědicem fideikomisu Častolovice-Zásmuky, panství Cerhenice a rodového paláce na Malé Straně. V době jeho nezletilosti přikoupili poručníci statek Chocenice se dvěma vesnicemi, které pak František Filip připojil k Cerhenicím. Na častolovickém panství zřídil v okolí Třebechovic oboru o rozloze přes 2 000 hektarů, kterou nechal oplotit a zřídil zde lovecký zámeček Filipsruhe. V roce 1758 prodal státu panství Cerhenice-Chocenice, protože Marie Terezie měla zájem o pozemky v okolí vítězné bitvy u Kolína pro zřízení panství Ústavu šlechtičen. V roce 1775 se častolovické panství stalo jedním z center nevolnického povstání, došlo i k obležení zámku v Častolovicích, Františka Filipa se to ale nijak nedotklo, protože v té době jako vysoký dvořan pobýval ve Vídni.
V letech 1745–1748 byl vyslancem Českého království u říšského sněmu v Řezně, poté v letech 1749–1763 zastával post rakouského vyslance u polského královského a saského kurfiřtského dvora. Funkci opustil po smrti polského krále Augusta III. a za své služby získal v roce 1763 rakouský Řád zlatého rouna. V letech 1765–1780 byl nejvyšším hofmistrem Marie Terezie. Zemřel ve Vídni a pohřben je ve františkánském klášteře v Zásmukách.
Oženil se v katedrále sv. Štěpána ve Vídni v roce 1731 s hraběnkou Marií Leopoldinou ze Starhembergu (1712–1800), dcerou bývalého císařského vyslance v Londýně Konráda Zikmunda ze Starhembergu (1689–1727).
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.