rakouský maršálek a šlechtic From Wikipedia, the free encyclopedia
Arnošt Rutger hrabě ze Starhembergu (německy Ernst Rüdiger Graf von Starhemberg, 12. ledna 1638, Štýrský Hradec – 4. ledna 1701, Vídeň) byl rakouský šlechtic z rodu Starhembergů. Sloužil v císarské armádě polní maršál, vojenský velitel vídeňské posádky za obležení tohoto města Turky a prezident dvorní vojenské rady.
Arnošt Rüdiger ze Starhembergu | |
---|---|
![]() | |
Prezident dvorské válečné rady | |
Ve funkci: 1692 – 1701 | |
Panovník | Leopold I. |
Předchůdce | Heřman Bádenský |
Nástupce | Jindřich František z Mansfeldu |
Narození | 12. ledna 1638 Štýrský Hradec ![]() |
Úmrtí | 4. ledna 1701 (ve věku 62 let) nebo 4. června 1701 (ve věku 63 let) Vösendorf u Vídně ![]() |
Místo pohřbení | Skotský klášter ve Vídni |
Choť | 1. Helena Dorothea ze Starhembergu 2. Marie Josefa Jörgerová z Tolletu |
Rodiče | Konrád Baltazar ze Starhembergu Anna Alžběta z Zinzendorfu |
Děti | Marie Barbora ze Starhembergu |
Příbuzní | Gundakar Tomáš ze Starhembergu a František Otakar ze Starhembergu (sourozenci) Vejkard Josef z Trauttmansdorffu[1], Marie Barbora z Trauttmansdorffu[1] a Marie Cecílie z Trauttmansdorffu (vnoučata) |
Zaměstnání | voják, politik |
Profese | šlechtic |
Náboženství | římskokatolické |
Ocenění | 1683 Řád zlatého rouna (č. 518) |
Commons | Ernst Rüdiger von Starhemberg |
1681 polní zbrojmistr polní maršál | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Narodil se roku 1638 ve Štýrském Hradci. V mládí vstoupil do císařské armády s bojoval mimo jiné proti Švédům a v roce 1664 se vyznamenal v bitvě u Mogersdorfu.
V letech 1672–1676 se pod velením Karla Lotrinského účastnil války proti Francouzům a během obléhání Philippsburgu utrpěl těžké zranění. Roku 1680 byl jmenován vrchním velitelem obrany moravské zemské hranice, kterou měl bránit před vpádem kuruců za Tökölyho povstání. Císař jej roku 1681 povýšil na polního zbrojmistra.
Do historie však hraběte Starhemberga zapsal roku 1683. Císař Leopold I. ho jmenoval vrchním velitelem vídeňské posádky a jemu tím pádem připadl nezáviděníhodný úkol ubránit hlavní město monarchie proti obrovské a dobře zásobené armádě, kterou vedl sultánův vezír Kara Mustafa Paša. Navzdory všemu svůj úkol splnil, a to i přes úplavici, která se později začala v obleženém městě šířit. Padlo ji za oběť stejné množství lidí jako tureckým obléhatelům. Starhemberg prokázal rovněž velkou osobní statečnost. Osobně na hradbách bojoval, a poté, co byl při útoku na Lőbelbastei zraněn na hlavě, nechal se za nejtěžší palby nosit po hradbách na nosítkách. Císař jej za odměnu jmenoval polním maršálem. Díky jeho odvaze, schopnostem a vytrvalosti Vídeň přečkala dvaašedesátidenní turecké obléhání, úplavici i hlad.
Arnošt Rutger hrabě Starhemberg se účastnil i dalších tažení proti Turkům. Podílel se také na osvobození Budína v roce 1686. Utrpěl tam i druhé zranění, tentokrát na noze. 28. listopadu mu císař Leopold za prokázané služby polepšil erb. Poté se stal prezidentem dvorní vojenské rady ve Vídni, kde také roku 1701 zemřel.
Jindřich Arnošt Rutger ze Starhembergu byl dvakrát ženat. Jeho první žena byla vzdálená příbuzná Helena Dorothea ze Starhembergu (1634 Wildberg – 19. prosince 1688 ve Vídni). Svatbu měli 7. prosince 1658. Měli spolu následující děti:
Jeho druhou manželkou byla hraběnka Marie Josefa Jörgerová z Tolletu (1668 - 12. března 1746, Vídeň). Svatbu měli 14. května 1689 ve Vídni. Měli spolu následující děti:
Marie Josefa se po smrti svého chotě provdala za jeho mladšího bratra Gundakera Tomáše ze Starhembergu.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.