Český egyptologický ústav
From Wikipedia, the free encyclopedia
From Wikipedia, the free encyclopedia
Český egyptologický ústav (ČEgÚ) je ústav věnující se vědecké a pedagogické činnosti v oblasti egyptologie. Je součástí Filozofické fakulty Univerzity Karlovy. Zpracovává a publikuje výsledky vlastního bádání na archeologických lokalitách v Egyptě a egyptologii popularizuje.
Ústav byl založen pod názvem Československý egyptologický ústav FF UK v roce 1958. O rok později bylo založeno pracoviště v Káhiře. Od založení ČEgÚ do své smrti v roce 1971 vedl ústav Zbyněk Žába, který byl žákem Františka Lexy, zakladatele české egyptologie na Karlově univerzitě v Praze.
Podnětem k založení byla akce UNESCO v oblasti dnešní Asuánské přehrady. Ústav zde prováděl záchranný výzkum Núbijských památek na dvou asi padesátikilometrových úsecích nilského údolí.
V letech 1958–1960 prováděl ústav záchranný výzkum památek ohrožených vodami dostavované Asuánské přehrady. ČEgÚ získal dvě koncese na dva úseky nilského údolí. Oba úseky byly dlouhé asi padesát kilometrů a byly nazvány Severní a Jižní koncese. Severní koncese začínala u Naga el-Birba poblíž Kaláby a končila u Gerf Husein. Jižní koncese sahala od Naga el-Dóm po Naga Abú Šanak.
ČEgÚ zde dokumentoval skalní kresby a nápisy kultur starověké Núbie od raně dynastického po římské období. Také archeologicky prozkoumal pohřebiště kamenných mohyl Wádí Qitna a Kalábša z pozdně římské až byzantské doby. Znovu objevil římský Jižní chrám v Táfě, který byl ztracen v 19. století pod nánosy nilského bahna, a prozkoumal římskou pevnost v Kertásí. Ta byla součástí římského opevnění v Núbii.
V letech 1960–1974 prováděl ČEgÚ v Abúsíru výzkum mastaby vezíra Ptahšepsese. Ptahšepses žil v období 5. dynastie a vzal si za manželku dceru faraona Niuserrea. Jeho hrobka patří mezi největší dochované nekrálovské pohřební stavby a její architektura obsahuje i některé prvky používané pouze u královských pyramidových komplexů. Je to například otevřený dvůr, místnost sluneční bárky a sedlová střecha v pohřební komoře.
Od roku 1976 provádí ústav výzkum na pyramidovém Jižním poli v Abúsíru poblíž hlavního města staré říše Mennoferu. Získaná koncese byla rozdělena na tři části – Východní, Centrální a Západní.
V Abúsíru jsou realizovány tři dlouhodobé výzkumné projekty ústavu. Prvním projektem je výzkum pyramidových komplexů nacházejících se v Centrální části. Byl zde odkryt pyramidový komplex královny Chentkaus II., která po předčasné smrti svého manžela faraona Neferirkarea vládla jako regentka místo svého syna Raneferefa. Proto si mohla v malých rozměrech postavit pyramidový chrám jako panovník. V chrámu královny Chentkaus II. byly nalezeny pozůstatky papyrových chrámových archivů (označované jako Abúsírský archiv I, II a III) obsahující dokumenty především hospodářského a administrativního charakteru a informace o abúsírských stavbách, které prozatím nebyly objeveny.
V 80. letech se výzkum ústavu soustředil na pyramidový komplex panovníka Raneferrefa a na doposud anonymní pyramidy L XXIV a L XXV, které zřejmě patřily královnám 5. dynastie. V chrámu faraona Raneferrefa byly nalezeny papyrové soubory s administrativními texty z doby provozu chrámu, královské sochy, dřevěné sochy zajatců, otisky pečetí a hmotný inventář chrámu. Výzkum jeho Nedokončené pyramidy a pohřební komory, který poskytl informace o stavbě této pyramidy byl dokončen v roce 1998. V roce 1995 byl dokončen výzkum pyramidy č. L XXIV.
Druhým dlouhodobým projektem je výzkum soukromých hřbitovů úředníků a kněží z období Staré říše. První zkoumané pohřebiště se nacházelo na Východním sektoru a patřilo členům královské rodiny faraona Džedkarea Isesiho z konce 5. dynastie. ČEgÚ zde zkoumal mastabu princezny Chekeretnebti, dcery Džedkarea Isesiho, mastabu prince Neserkasuhora, písaře Idua a jeho manželky Chenut a mastabu správce královského paláce Mernefua. Později zde byla nalezena hrobka paní Nebtiemneferes, princezny Hedžetnebu a bezejmenná mastaba „L“.
Na počátku 90. let byla v oblasti Jižního Abúsíru objevena další pohřebiště z 4. až 6. dynastie. Nejvýznamnějšími nálezy jsou hrobka velmože Iteje, který byl správcem královských sýpek na počátku 4. dynastie, písaře z počátku 5. dynastie Kaapera a vezíra Kara s rodinou ze 6. dynastie. Nalezeno bylo také pohřebiště kněží rané 6. dynastie nacházející se v okolí hrobky Fetektiho.
Třetím dlouhodobým projektem je výzkum sajsko-perského pohřebiště v Západním sektoru. Bylo zde objeveno nejméně šest šachtových hrobů. První zkoumanou hrobkou byl hrob generála Udžahorresneta, který svou zradou umožnil dobytí Egypta Peršany v roce 525 př. n. l. Dalším významnou činností byl výzkum hrobu z 5. století př. n. l. kněze ze sají jménem Iufaa. Podařilo se objevit nepoškozenou pohřební komoru s pohřební komorou ozdobenou Texty pyramid, Texty rakví, Knihy mrtvých a tzv. Knihy dne a noci. V roce 1998 byl vyzvednut zcela neporušený pohřeb Iufaa.
Český egyptologický ústav provádí mimo archeologického výzkumu též stavební rekonstrukce objevených památek. Bylo zrekonstruováno 10 metrů vysoké průčelí Ptahšepsesovy mastaby a nad pohřební komorou Iufaa byla vybudována železobetonová ochranná konstrukce.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.