![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/72/Hrb%25C3%25A1%25C4%258Dkovy_t%25C5%25AFn%25C4%259B_-_%25C4%258Cern%25C3%25A1.jpg/640px-Hrb%25C3%25A1%25C4%258Dkovy_t%25C5%25AFn%25C4%259B_-_%25C4%258Cern%25C3%25A1.jpg&w=640&q=50)
Tůň
From Wikipedia, the free encyclopedia
Tůň nebo také tůně[1] je sladkovodní ekosystém tvaru kruhu či oválu nacházející se v nivách řek či potoků. Je to deprese naplněná vodou, která není za normálního stavu vody spojená se samotným tokem nebo jiným akvatickým ekosystémem. Hloubka tůní bývá různá.
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/72/Hrb%C3%A1%C4%8Dkovy_t%C5%AFn%C4%9B_-_%C4%8Cern%C3%A1.jpg/640px-Hrb%C3%A1%C4%8Dkovy_t%C5%AFn%C4%9B_-_%C4%8Cern%C3%A1.jpg)
Ekosystém tůně[2] skýtá velké množství rostlinných i živočišných druhů a mikroorganizmů. V okolí tůní roste specifická vegetace.
Tůň vzniká nejčastěji oddělením od mrtvých ramen toků nebo zatopením terénní deprese, vzniklé vodní erozí během zatopení nivy při povodních. Tůně jsou nejčastěji syceny průsakem z propustných vrstev, vodou při záplavách či velkých deštích. Charakteristikou tůní je jejich zastíněnost okolními stromy a značné množství spadaného listí na dně. To se zde postupně rozkládá a vytváří u dna značně anaerobní podmínky. Neustálý přísun biologického materiálu zejména z okolních dřevin a z rákosí způsobuje zmenšování vodní plochy tůní, snižuje postupně jejich hloubku a způsobuje jejich pozvolný zánik. Tento proces se nazývá zazemňování.
V širším smyslu slova se může jednat i o malé přirozené nádržky stojatých vod (telmy), které mohou být stálé, epizodické, či periodické. Vznikají v přirozených prohlubních větví a kmenů stromů (dendrotelmy), listů rostlin (fytotelmy) nebo ve skalním podkladu (litotelmy).
Ve fluviální geomorfologii se jedná o hlubší místa v tekoucích vodách, které jsou střídány mělčinami.
V mořské biologii jsou rozpoznávány přílivové tůně (anglicky tide pools), které vznikají při odlivu.