![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9a/S.M._Linienschiff_Z%25C3%25A4hringen.jpg/640px-S.M._Linienschiff_Z%25C3%25A4hringen.jpg&w=640&q=50)
SMS Zähringen
německá bitevní loď třídy Wittelsbach / From Wikipedia, the free encyclopedia
SMS Zähringen byla třetí z pěti bitevních lodí (predreadnought) třídy Wittelsbach postavených pro německé císařské námořnictvo. Kýl lodi byl položen v loděnici Germaniawerft v Kielu v roce 1899, zatímco na vodu byla spuštěna 12. června 1901 a do služby byla uvedena 25. října 1902. Jejími sesterskými loděmi byly Wittelsbach, Wettin, Schwaben a Mecklenburg. Šlo o první velké válečné lodě postavené podle zákona o námořnictvu z roku 1898, který připravil admirál Alfred von Tirpitz. Hlavní výzbroj lodi Zähringen tvořily baterie čtyř děl ráže 240 mm (9,4 palce) a dosahovala maximální rychlosti 18 uzlů (33 km/h; 21 mph).
![]() Litografie lodi Zähringen | |
Základní údaje | |
---|---|
Typ | predreadnought |
Třída | Wittelsbach |
Jméno podle | Zähringové |
Zahájení stavby | 21. listopadu 1899 |
Spuštěna na vodu | 12. června 1901 |
Uvedena do služby | 25. října 1902 |
Osud | Potopena jako blokáda, 1945 |
Takticko-technická data | |
Výtlak | 12 798 t (plný) |
Délka | 126,8 m |
Šířka | 22,8 m |
Ponor | 7,95 m |
Pohon | 12 × válcový kotel, parní stroje s trojčitou expanzí 14 000 PS (13 810 ihp; 10,300 kW) |
Rychlost | 18 uzlů (33 km/h; 21 mph) |
Dosah | 5 000 nám. mil (9 300 km; 5 800 mi) při 10 uzlech (19 km/h; 12 mph) |
Posádka | 30 důstojníků 650 námořníků |
Pancíř | Pás: 100-225 mm Paluba: 50 mm Věže: 250 mm |
Výzbroj | 4 × dělo ráže 240 mm 18 × 150mm dělo 12 × 88mm dělo 6 × 450mm torpédomety |
Zähringen většinu své aktivní služby strávila u I. bitevní eskadry německého loďstva. Během tohoto období prodělávala každoroční rozsáhlá cvičení a přátelské návštěvy v zahraničí. Cvičení z tohoto období poskytla rámec pro službu Širokomořského loďstva během první světové války. Ze služby byla vyřazena v září 1910, ale zakrátko se vrátila do služby pro cvičení v roce 1912, při němž omylem narazila do torpédového člunu, který se potopil. Po začátku první světové války v srpnu 1914 byla Zähringen zapojena zpět do aktivní služby ve IV. bitevní eskadře. Zažila omezenou službu v Baltském moři, a to i během bitvy v Rižském zálivu v srpnu 1915, ale s ruskými silami se nestřetla. Koncem roku 1915 nedostatek personálu a hrozba britských ponorek přinutily císařské námořnictvo starší bitevní lodě jako Zähringen stáhnout.
Místo toho byla Zähringen v roce 1917 přeřazena jako cílová loď pro střelby z torpéd. V polovině 20. let byla Zähringen důkladně zrekonstruována a používána jako rádiem řízená cílová loď. V této funkci sloužila až do druhé světové války do roku 1944, kdy byla v přístavu Gdyně (Gotenhafen) potopena britskými bombardéry. Ustupující Němci loď vyzvedli a přesunuli k ústí přístavu, kde ji potopili, aby přístav zablokovali. V letech 1949–50 byla na místě rozebrána do šrotu.