geomorfologický celek Slovenského rudohoří na Slovensku From Wikipedia, the free encyclopedia
Revúcka vrchovina je geomorfologický celek Slovenského rudohoří na Slovensku. Představuje pás území od Lučence po Rožňavu, vtěsnaného mezi Stolické vrchy na severu a mírně zvlněnou Jihoslovenskou kotlinu. Nejvyšší vrch Veľký Radzim dosahuje 998 m n. m.
Revúcká vrchovina Revúcka vrchovina | |
---|---|
![]() Veľký Radzim | |
Nejvyšší bod | 998 m n. m. (Veľký Radzim) |
Nadřazená jednotka | Slovenské rudohoří |
Sousední jednotky | Stolické vrchy, Veporské vrchy, Jihoslovenská kotlina, Ostrôžky, Volovské vrchy, Rožňavská kotlina, Slovenský kras |
Podřazené jednotky | Cinobanské predhorie, Železnícke predhorie, Hrádok, Turecká, Dobšinské predhorie |
Světadíl | Evropa |
Stát | ![]() |
Povodí | Ipeľ, Slaná |
Souřadnice | 48°46′38″ s. š., 20°20′20″ v. d. |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Rozsáhlé území vrchoviny se táhne v pásu od jihozápadu na severovýchod a obklopují ji Veporské vrchy (severozápad), Stolické vrchy (sever), Volovské vrchy (severovýchod a východ), Rožňavská kotlina a Slovenský kras (jihovýchod), Jihoslovenská kotlina (jih) a Ostrôžky (západ).
Revúcká vrchovina patří do geomorfologické oblasti Slovenské rudohoří, subprovincie Vnitřní Západní Karpaty, provincie Západní Karpaty, podsystému Karpaty a Alpsko-himálajské soustavy.
Revúcka vrchovina se člení na 5 geomorfologických podcelků a 9 části:
Nejlépe vrchy Revúcké vrchoviny leží v její severovýchodní části:
Sedla jsou většinou mělká a nevýrazná, nejvýznamnější jsou:
Doliny probíhají převážně od severu na jih, ze Stolických hor do Jihoslovenské kotliny a tím směrem protékají i potoky a řeky. Západní část pohoří patří do povodí řeky Ipeľ, střední a východní část je součástí povodí Slané. Údolími také vedou komunikace a několik lokálních železničních tratí.
Revúckou vrchovinu křižuje množství lokálních a několik regionálních turistických tras. Mezi významné trasy patří Cesta Márie Széchy, směřující z Muráně do Rimavské Soboty a důležitou křižovatkou turistických stezek je lokalita Hrádok nad Ochtinou. Velmi vyhledávanou lokalitou je národní přírodní památka Ochtinská aragonitová jeskyně, zapsaná na seznamu Světového dědictví UNESCO. Raritou je i nedokončený tunel pod Homôľkou (Slavošovský tunel).
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.