železniční stanice From Wikipedia, the free encyclopedia
Praha-Uhříněves je železniční stanice na dvoukolejné elektrizované trati z Prahy do Českých Budějovic. Stojí v zástavbě v západní části obce v ulici U Starého nádraží 262/2. Stanice je součástí Pražské integrované dopravy.
Praha-Uhříněves | |
---|---|
![]() nádražní budova | |
Stát | ![]() |
Kraj | Hlavní město Praha |
Město | Praha (část Uhříněves) |
Souřadnice | 50°2′1,79″ s. š., 14°35′28,71″ v. d. |
![]() ![]() Praha-Uhříněves Praha-Uhříněves, Praha | |
Provozovatel dráhy | Správa železnic |
Kód stanice | 549568 |
Trať | Praha – České Budějovice |
Nadmořská výška | 290 m n. m. |
V provozu od | 1871 |
Dopravní koleje | 7 |
Nástupiště (nástupní hrany) | 2 (3) |
Prodej jízdenek | ![]() |
Návazná doprava | autobus |
Služby ve stanici | ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Železniční stanice v Uhříněvsi byla otevřena 14. prosince 1871 současně se zprovozněním Dráhy císaře Františka Josefa. Stará budova nádraží stojí blíž Říčanům a slouží stále potřebám Českých drah, nová budova byla postavena roku 1915 a je shodná s nádražím v Hostivaři. Podle původního nádraží se jmenuje přilehlá ulice U Starého nádraží, ze které vede vstup také do nové budovy.[1]
Stanice včetně úseku tratě Praha-Hostivař - Strančice na IV. tranzitním koridoru prošla v letech 2005-2008 rekonstrukcí. Před výpravní budovou je 6 dopravních a 1 manipulační kolej. Jedno nástupiště se nachází přímo u výpravní budovy, druhé nástupiště je ostrovní a s prvním je spojeno podchodem se dvěma výtahy. K přístupu na zvýšené první nástupiště z krytého peronu výpravní budovy slouží dva schody a nájezdová rampa, která je opatřena zábradlím.[1]
Při rekonstrukci stanice byly zrušeny oba úrovňové železniční přejezdy na říčanském zhlaví - přejezd ulice Františka Diviše byl nahrazen podjezdem a místo přejezdu ulice K Dálnici je pouze podchod. Hostivařské zhlaví bylo posunuto a obvod stanice tím prodloužen o 1,2 kilometru až před zastávku Praha-Horní Měcholupy.[1]
Před rekonstrukcí bylo ve stanici elektromechanické zabezpečovací zařízení se dvěma stavědly - číslo 1 na říčanském zhlaví a číslo 2 na hostivařském zhlaví. Každé stavědlo bylo obsazeno jedním signalistou. Po dubnu 2006 přestala být obsazována a provoz je řízen z dopravní kanceláře; budova stavědla číslo 1 byla v březnu 2007 zbořena. Návěstidla jsou i po přestavbě stanice světelná.[1]
Věž drážního vodojemu typu rakouských drah byla postavena současně s výstavbou trati roku 1871. Jedná se o dvoupodlažní hranolovou věž se stanovou střechou, která je zakončená hromosvodem. Její horní patro stojí na krakorcích, které zdobí fasádu.
Nádrž umístěná pod střechou měla možnost vytápění kouřovodem z kotle, který stál v přízemí stavby. Věž sousedila s uhelnou, čerpací stanice dopravovala do vodojemu vodu z místního zdroje - pravděpodobně studny.
Se zánikem parní trakce na trati byl provoz ve vodárně ukončen. Stavba prošla citlivou rekonstrukcí, při níž bylo vnitřní zařízení demontováno. Sestavu původní technologie lze odvodit z dispozice stavby.
V sousedství stanice se nachází kontejnerové překladiště, ke kterému vede z nádraží vlečka. Tento velký kontejnerový terminál má kolejiště, jehož délka dosahuje 11 km. Posun je zajišťován motorovými lokomotivami řady 740. Dvě zpětné odbočky do terminálu jsou vedeny z třetí koleje od kolejového přejezdu u Horních Měcholup.[1]
Při rekonstrukci koridoru byl počet vleček snížen na 3.
Z nádraží vedou turistické značené trasy 0008 do Úval,
1003 do Klánovic a
3059 do Kateřinek v Praze. Turisté mohou také využít cyklostezku A239.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.