sopka v Kurilských ostrovech v Rusku From Wikipedia, the free encyclopedia
Pik Nemo (rusky Пик Немо) je stratovulkán, který se nachází na severním konci ostrova Onekotan na Kurilských ostrovech v Rusku. Je zkrácen dvěma vnořenými kalderami, přičemž kužel samotného Pik Nema se nachází na jihozápadním konci části kaldery v nejmladší kaldeře a kráterové jezero, částečně vyplňující její severovýchodní část, má název Černé jezero.
Pik Nemo | |
---|---|
![]() | |
Vrchol | 1 018 m |
Poloha | |
Stát | Rusko, Ruské impérium a Sovětský svaz |
Souřadnice | 49°33′49″ s. š., 154°48′51″ v. d. |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Pik Nemo se nachází na ostrově Onekotan na Kurilských ostrovech.[1] Pik Nemo leží na severním konci ostrova; na jižním konci se nachází Tao Rusyrská kaldera.[1] Obě sopky vyvrhly dohromady kolem 120 až 130 kubických kilometrů tefry a pokrývají celé mořské dno Ochotského moře.[2]
Pik Nemo vytvořil několik kalder. Dvě starší mají průměr 11 kilometrů a navzájem se překrývají,[1] s průměrnou nadmořskou výškou základny 50 až 100 metrů. Hřeben Sovětskij omezuje tyto kaldery na východ.[3] Sopka předcházející Nemu je známá jako Mědnij. Ledová eroze ohladila starší vulkanická centra. Ignnimbrity vyplňují tyto kaldery.[3]
V této kaldeře se nachází stratovulkán s menší 5 kilometrů širokou kalderou;[3] Pik Nemo se nachází v této menší kaldeře. Toto tvoří tzv. sopku Somma.[3] V severo-severovýchodní části této kaldery se nachází Černé jezero.[3] Kaldera se otevírá směrem k Ochotskému moři.[1]
Důkazy naznačují, že vrchol Pik Nema obsahuje jihozápadní kráter naplněný dnešním kuželem a kráterem, který je zase vyplněn lávovou kupolí. Menší kužel sopky na severozápadní straně Pik Nema byl zničen sopečným výbuchem.[3] Lávové proudy se táhnou dolů z vrcholku oblasti Pik Nema[1] a jsou pokryty struskou.[3]
Komplex je obklopen staršími skalami, některými z třetihor.[1] Na jihu hraničí komplex se starými sopečnými horninami Tao-Rusyr a Šestakov.[2] Další sopka Asyrmintar se nachází na severovýchodním okraji dvou starších kalder; Asyrmintar je erodovaný zbytek sopky.[3]
Nemo je andezitová sopka.[4] Byl zde nalezen čedičový andezit a dacit.[5]
Augit, hypersthen, labradorit, olivín a pyroxen jsou minerály nalezené v lávě sopky Nemo.[3]
Pik Nemo je jednou z nejaktivnějších sopek na Kurilských ostrovech a již 300 tisíc let je místem katastrofických erupcí sahajících až do pleistocénu.[2] Takové velké erupce uvolňovaly velké množství pyroklastických látek. Nejstarší erupce nastaly před 199 až 200 tisíci lety. Podrobné historie erupcí se však těžko datují.[4]
Zdá se, že starší kaldera Nema předchází poslednímu zalednění, zatímco mladší má postglaciální věk.[1] Nemo I vzniklo před 40 až 45 tisíci lety a Nemo III před 25 až 24,5 tisíci lety[6] či 26 tisíci lety;[2] radiokarbonové datování uvádí dobu před 24 500±740 lety.[7] Dnešní Pik Nemo vznikl před 9 050±100 nebo 9 130±140 lety dle radiokarbonového datování.[7]
Holocénní vulkanická aktivita zahrnuje emise tefry a lávových proudů s erupcemi každých 1400 až 1200 let od 3800 let před současností. Růst lávové kopule za posledních 600 let byl doprovázen freatickou aktivitou. Tefrachronologie potvrzuje výskyt erupcí 1 350, 750 n. l., 550±100 př. n. l., 1 850 př. n. l., 3 050 př. n. l., 5 550 př. n. l. a 7 050 př. n. l.
Pik Nemo je spící sopka.[4] Byla místem sopečných erupcí v 17. století, v letech1938 a 1906. Tato poslední erupce je pravděpodobně spojena s vytvořením sopečného dómu.[1] Oblast vrcholu se vyznačuje aktivitou fumarol, ke které dochází v sopečném dómu.[4] Budoucí vulkanická činnost zahrnující střední nebo velké erupce je pravděpodobná; tefra se bude šířit na východ-severovýchod.[8]
Pik Nemo se jeví jako zdroj několika vrstev tefry nalezených v Ochotském moři s názvem K2 a K3. Tyto tefry se nachází v moři na 800 čtverečných kilometrech u ostrova Onekotan; ale její umístění se nepřekrývá:[9] tefry K2 se rozprostírají na severozápad od Onekotanu[2] a pyroxeny krystalizují za různých podmínek.[5] Objem tefry K2 se odhaduje na přibližně 9 kubických kilometrů.[9] Tato tefra má ryolitické složení.[6]
Není jasné, zda pochází z různých fází stejné erupce,[5] ale vzhledem k jejich odlišnému ložení jsou to určitě různé tefry. Potenciálně byla K3 tvořena kalderotvornou erupcí Nema II a K2 erupcemi Nema III.[5] Alternativní návrh připisuje K3 kaldeře Nemo I.[6]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.